Справа № 2-743/11
У Х В А Л А

"19" грудня 2011 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Примаченко В. О. , розглянувши позовну заяву Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» в особі представника позивача ОСОБА_1 до міського відділу державної виконавчої служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції ОСОБА_2, третя особа КС «Народний Кредит» про виключення заставного майна з-під арешту,

В С ТА Н О В И В :

24 жовтня 2011 року до Білоцерківського міськрайонного суду надійшла позовна заява Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» в особі представника позивача ОСОБА_1 до міського відділу державної виконавчої служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції ОСОБА_2, третя особа КС «Народний Кредит» у якій позивач просить виключити з арешту майно, що належить ОСОБА_2, а саме квартиру за адресою АДРЕСА_1 та є заставним майном АТ «Укрсиббанк» на підставі договору іпотеки від 09.10.2007 року та договору іпотеки другої черги від 22.08.2008 року. Зобов'язати міський відділ ДВС виключити з арешту квартиру, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1, про що винести відповідну постанову.

Ухвалою від 18.11.2011 року зазначена позовна заява залишена без руху та позивачу запропоновано не пізніше пяти діб з дня отримання копії ухвали усунути вказані в ухвалі недоліки.

Позовна заява залишена без руху у звязку із тим, що вона подана без додержання вимог ст.119 ЦПК України.

Відповідно до адресної довідки СГІРФО Білоцерківського МВ ГУ МВС України в Київській області від 16.11.2011 року ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Біла Церква не зареєстрований.

Таким чином місце реєстрації відповідача позивачем не вказано, що позбавляє суд можливості виконати вимоги, встановлені ст. 127 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Всупереч ст. 119 ЦПК України у заяві не викладені обставини, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги та не зазначено докази, що підтверджують кожну обставину.

Позивач зазначає, що відповідачем по справі є ОСОБА_2, однак не навів жодної обставини яка б свідчила, що відповідач порушив права свободи чи інтереси позивача, а також не зазначив жодного доказу на підтвердження вказаних обставин. У позовній заяві лише викладені обставини, порушення Закону державним виконавцем при винесенні постанови про відкриття провадження та накладення арешту на майно.

Відповідно до ч.1 ст. 60 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Посилаючись на вказану норму як на правову підставу для звернення до суду, позивач не виклав обставин, які б вказували на виникнення у позивача права власності на вказане майно. Натомість як видно з викладених у позовній заяві обставин, квартира боржника ОСОБА_2 лише передана в іпотеку позивачу, а її власником є ОСОБА_2

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 52 Закону України «Про виконавче провадження» 1999 року, який діяв на час винесення постанови державного виконавця про відкриття провадження для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, стягнення на заставлене майно боржника може бути звернено у разі:

виникнення права застави після винесення судом рішення про стягнення з боржника коштів;

коли вартість предмета застави перевищує розмір заборгованості боржника заставодержателю.

Про звернення стягнення на заставлене майно для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, державний виконавець повідомляє заставодержателя не пізніше наступного дня після накладення арешту на майно або тоді, коли йому стало відомо, що арештоване майно боржника знаходиться у заставі, та роз'яснює заставодержателю право на звернення до суду з позовом про звільнення заставленого майна з-під арешту.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 54 Закону України «Про виконавче провадження» для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, стягнення на заставлене майно боржника може бути звернуто у разі: виникнення права застави після винесення судом рішення про стягнення з боржника коштів; якщо вартість предмета застави перевищує розмір заборгованості боржника заставодержателю.

4. Про звернення стягнення на заставлене майно для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, державний виконавець повідомляє заставодержателю не пізніше наступного дня після накладення арешту на майно або якщо йому стало відомо, що арештоване майно боржника перебуває в заставі, та роз'яснює заставодержателю право на звернення до суду з позовом про зняття арешту із заставленого майна.

Позивачем вказано, що державним виконавцем не було надіслано повідомлення про звернення стягнення на квартиру яка перебуває в іпотеці. В той же час позивач не виклав обставин які б свідчили, що на час подання позовної заяви державний виконавець звернув стягнення на квартиру з порушенням вимог ч. 3 ст. 52 Закону України «Про виконавче провадження» 1999 року або ч. 3 ст. 54 Закону України «Про виконавче провадження» та допустив порушення прав позивача як іпотекодержателя.

16 грудня 2011 року до Білоцерківського міськрайонного суду надійшла заява про усунення недоліків, до якої додано копію ухвали суду від 18.11.2011 року, копію витягу з журналу обліку вхідної кореспонденції з відміткою про надходження ухвали суду та копія довіреності. Інших документів на виконання ухвали суду не надано.

Таким чином позивачем не виконані вимог ухвали суду від 18.11.2011 року.

Перевіривши позовну заяву й додані до неї матеріали, приходжу до висновку, що позовна заява підлягає поверненню у звязку з тим, що не відповідає вимогам статті 119, 120 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ч.2 ст.121, ст.210 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Повернути позовну заяву Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» в особі представника позивача ОСОБА_1 до міського відділу державної виконавчої служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції ОСОБА_2, третя особа КС «Народний Кредит» про виключення заставного майна з-під арешту, вважати неподаною та повернути позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя ОСОБА_3