справа №2-65/2011
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2011 р. місто Городня

Городнянський районний суд Чернігівської області у складі головуючого судді Криворученка Д.П., секретарі Ребус С.О., за участю представника позивача ОСОБА_1, розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Городня цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Івашківської сільської ради Городнянського району Чернігівської області, третьої особи на стороні відповідача Городнянської державної нотаріальної контори Чернігівської області про визнання права власності на домоволодіння в порядку спадкування за заповітом,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 17.01.2011 р. діючи на підставі довіреності та в інтересах ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою про визнання за позивачкою права власності в порядку спадкування за заповітом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 р. її матері ОСОБА_4 на домоволодіння по АДРЕСА_1, яка за життя фактично прийняла спадщину свого чоловіка та батька позивачки ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року, оскільки є перепони в отриманні свідоцтва про право на спадщину в нотаріальному порядку.

У судовому засіданні представник позивача вимоги позову підтримав, наполягав на їх задоволенні, пояснив, що причиною неможливості видати позивачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом є той факт, що за життя батьки ОСОБА_2 не оформили правовстановлюючий документ на будинок, який фактично їм належав.

Представник відповідача по справі, Івашківської сільської ради Городнянського району Чернігівської області у судове засідання не з'явився, про час та місце судового засідання сільрада повідомлена належним чином. Згідно поданої до суду заяви від 28.01.2011 р. голова сільської ради просить справу розглянути без участі їх представника, заперечень проти позову не має. /а.с.26/

Згідно положень ч.2 ст.158 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Визнання відповідачем позову не суперечить закону, не порушує права, свободи і інтереси інших осіб. Відповідно до вимог ч.4 ст.174 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем, суд за наявності підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Представник третьої особи у судове засідання не з'явився, про час та місце засідання Городнянська державна нотаріальна контора повідомлена належним чином, причини не явки не відомі. /а.с.24/

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши усі наявні матеріали справи та докази, суд прийшов до наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 р. у віці 82 років у м. Чернігів і за життя, 28.11.1995 р. вона склала заповіт за яким своїм спадкоємцем призначила ОСОБА_2. /а.с.8, 11/

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 р. у віці 69 років у м. Чернігів, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1. /а.с.9/

ОСОБА_4 та ОСОБА_5 були подружжям про що свідчить свідоцтво про одруження від 22.02.1952 року. /а.с.10/

Дослідженням довідок Івашківської сільської ради Городнянського району №№ 673, 674 встановлено, що померлим ОСОБА_4 та ОСОБА_5 за життя належало по Ѕ частині домоволодіння кожному по АДРЕСА_1. За цією ж адресою вони і проживали. /а.с.13-14/

Зазначене вище домоволодіння, за даними Городнянського БТІ, в експлуатацію не здавалось, його процент готовності 100 %, будинок побудовано у 1959 р. /а.с.15/

Дослідженням технічного паспорту будинку за №176 на житловий будинок АДРЕСА_1 встановлено, що власник домоволодіння відсутній, воно складається з «А-1»жилого будинку, «а-1»прибудова, «Б-1»сарай, «В-1»сарай, «Д-1»погріб, «1.»огорожа, «2.»колонка. /а.с.16-17/

У відповідності до приписів ст.100 ЦК УРСР, що діяв станом на 1959 р., у особистій власності громадян можуть бути предмети вжитку, особистого споживання, комфорту і підсобного домашнього господарства, жилий будинок і трудові заощадження. Згідно ст.101 ЦК УРСР в особистій власності громадянина може бути один жилий будинок (або частина його).

Порядок реєстрації прав власності на нерухоме майно, затверджено Наказом Міністерства юстиції України №7/5 від 07.02.2002 р., а оскільки у сільській місцевості, до затвердження зазначеного Порядку, така реєстрація підприємствами БТІ не проводилась взагалі, то суд, враховуючи досліджені докази, прийшов до об'єктивного висновку, що домоволодіння по АДРЕСА_1, до припинення цивільної правоздатності, фактично належало ОСОБА_4 та ОСОБА_5

Згідно приписів ст.529 ЦК УРСР, який діяв на момент смерті ОСОБА_5, при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. Відповідно вимог ст.549 ЦК УРСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Оскільки ОСОБА_4 на момент смерті свого чоловіка ОСОБА_5, і після цього, проживала за адресою АДРЕСА_1, то вона вважалась такою, що прийняла спадщину чоловіка, а саме Ѕ частину спадкового будинку, так як фактично вступила в управління і володіння спадковим майном, а тому фактично стала одноосібним власником домоволодіння.

Відповідно до ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

У відповідності до приписів ст.1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Отже позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_4.

Згідно вимог ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до вимог ст.1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Як встановлено у судовому засіданні позивач 07.12.2010 р. звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини до майна після смерті ОСОБА_4 і нотаріусом було відкрито спадкову справу. Інших спадкоємців, які мають право на обов'язкову частку у спадщині немає. Свідоцтво про право на спадщину не видавалось. /а.с.27/

Враховуючи той факт, що позивач є єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину, то вона має право на спадкування за заповітом на будинок, після смерті ОСОБА_4

Перешкодою в отриманні позивачем свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно є те, що за життя спадкодавцем не було оформлено правовстановлюючі документи на домоволодіння.

Відповідно до положень ст.392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.

Таким чином, зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на наявність підстав для задоволення позову в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10, 11, 174, 209, 212-215, 294 ЦПК України, ст.ст.328, 392, 1222, 1268, 1270, 1273, 1275, 1297 ЦК України, ст.ст.100-101, 529, 549 ЦК УРСР, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за заповітом, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_4, на жилий будинок з надвірними будівлями та спорудами по АДРЕСА_1, Чернігівської області, зазначені в технічному паспорті на житловий будинок під літерами: «А-1»житловий будинок загальною площею 39,3 м2, в т.ч. житловою площею 17,2 м2, «а-1»прибудова, «Б-1»сарай, «В-1»сарай, «Д-1»погріб, «1.» огорожа, «2.»колонка.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Чернігівської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Криворученко Д.П.