Кагарлицький районний суд Київської області
справа № 2-502/11
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

09 вересня 2011 року Кагарлицький районний суд Київської області під головуванням судді Шевченко І.І. розглянувши в порядку письмового провадження у м. Кагарлик справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Новосілківської сільської ради Кагарлицького району Київської області, третя особа: Управління Держкомзему в Кагарлицькому районі, Ржищівська міська державна нотаріальна контора про визнання права власності на земельну ділянку порядку спадкування, -

в с т а н о в и в:

позивачі просять суд визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 право власності на 1/2 частину земельної ділянки площею 2,2195 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Новосілківської сільської ради, визнати за ОСОБА_2 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 право власності на 1/2 частину земельної ділянки площею 2,2195 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Новосілківської сільської ради, посилаючись на те, що 10.10.2010 помер ОСОБА_3.

За життя ОСОБА_3, згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯИ №436421 від 13.04.2010 р. належала земельна ділянка площею 2,2195 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Новосілківської сільської ради.

Отже, після смерті ОСОБА_3 залишилась вищезазначена земельна ділянка.

За життя ОСОБА_3 на все майно, з тому числі і земельну ділянку заповіт складено не було.

Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмова від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно ст. 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Після ОСОБА_3 із спадкоємців першої черги залишилась його діти - ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

У зв'язку з відкриттям спадщини - позивачі встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний строк звернулась до Ржищівської міської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини свого батька ОСОБА_3

Інших спадкоємців першої черги спадщини ОСОБА_3 не має, оскільки дітей більше не було, а батьки та дружина померли ще до його смерті.

Отже, позивачі успадкують всю спадщину ОСОБА_3, а також земельну ділянку площею 2,2195 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Новосілківської сільської ради.

Для оформлення спадщини та отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку державний нотаріус Ржищівської міської державної нотаріальної контори попросила позивача надати оригінал державного акту на право власності на земельні ділянки, які належали ОСОБА_3 В.І.

Однак, позивачі не змогла надати оригінал державного акту на право власності на земельну ділянку на ім'я ОСОБА_3, оскільки державний акт був виготовлений вже після смерті ОСОБА_3 та за життя ним не отриманий, тому такий державний акт не можуть бути отриманий позивачами в Управлінні Держкомзему у Кагарлицькому районі.

В зв'язку з чим, позивачам було запропоновано звернутись до суду щодо визнання за ними в порядку спадкування права власності на земельну ділянку площею 2,2195 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Новосілківської сільської ради, які належала ОСОБА_3 та яку успадкували позивачі.

Згідно ст. 328 Цивільного кодексу України право власності надувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Згідно ч. 2 ст. 158 Земельного кодексу України виключно судом вирішуються земельні спори з приводу володіння, користування і розпорядження земельними ділянками, що перебувають у власності громадян і юридичних осіб, також спори щодо розмежування територій сіл, селищ, міст, районів та областей.

Позивачі в судове засідання не зявилися та подали до суду заяви, в яких свої позовні вимоги підтримують в повному обсязі та не заперечували проти винесення заочного рішення.

Представник відповідача в засідання суду не зявився, про час і місце розгляду справи був повідомлений завчасно, про що в матеріалах є повідомлення про вручення поштовоговідправлення, причини неявки в суд не повідомив, а тому суд вважає, що представник відповідача в засідання суду не з'явився без поважних причин і ухвалює заочне рішення на підставі наявних в справі матеріалів.

Представник третьої особи в особі Ржищівської міської державної нотаріальної контори Київської області в судове засідання не зявилася та подала до суду заяву, в якій просить розглянути дану справу за відсутності її представника.

Представник Управління Держкомзему в Кагарлицькому районі в засідання суду не зявився, про час і місце розгляду справи був повідомлений завчасно, про що в матеріалах є розписка про отримання судової повістки, причини неявки в суд не повідомив, а тому суд ухвалює рішення на підставі наявних в справі матеріалів.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає за можливе, на підставі ч. 2 ст. 197 ЦПК України, розглянути справу за відсутності осіб, які беруть участь у справі та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, ухвалити заочне рішення, проти якого не заперечують позивачі, на підставі наявних у справі доказів, і позовні вимоги позивачів задовольнити.

В судовому засіданні суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

10.10.2010 року помер батько позивачів ОСОБА_3.

Після його смерті відкрилась спадщина, якою є земельна ділянка площею 2,21950 га, яка розташована на території Новосілківської сільської ради, Кагарлицького району, Київської області, яка належала померлому на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯИ № 436421 від 13.04.2010 року.

Отже, після смерті ОСОБА_3 залишилась вищезазначена земельна ділянка.

За життя ОСОБА_3 на все майно, з тому числі і земельну ділянку заповіт складено не було.

Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмова від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно ст. 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Після ОСОБА_3 із спадкоємців першої черги залишилась його діти - ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

Про те, оформити спадкові права на земельну ділянку після смерті спадкодавця позивачі не мають змоги, так як згідно частини 1 статті 125 Земельного кодексу України право власності на земельну ділянку виникає після одержання її власником документа, що посвідчує право власності на земельну ділянку, та його державної реєстрації, а відповідно до частини 1 статті 126 цього Кодексу, право власності на земельну ділянку посвідчується державним актом.

За життя спадкодавець в установленому порядку не встиг отримати Державний акт на право відсутній правовстановлюючий документ на неї , який би підтверджував це майнове право.

За таких умов, коли право власності спадкодавця на земельну ділянку, виникло після його смерті, нотаріальна контора не може визнати право позивача спадкоємця на спадкову земельну ділянку, яка законом віднесена до нерухомого майна.

Крім цього, позивачам відмовлено у видачі оригінала державного акта на вказану земельну ділянку так як вона не являюся на даний час її власником, а її власник помер.

Згідно ст. 328 Цивільного кодексу України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Згідно ст. 392 Цивільного кодексу України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності, а тому вважає, що є всі підстави для задоволення позовних вимог позивачів, тому суд визнає за ОСОБА_1 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 право власності на 1/2 частину земельної ділянки площею 2,2195 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Новосілківської сільської ради та за ОСОБА_2 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 право власності на 1/2 частину земельної ділянки площею 2,2195 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Новосілківської сільської ради.

На підставі викладеного та керуючись постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 від 16.04.2004 року «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ», ст.. ст. 78, 81, 88, 116, 118, 125, 126, 152 Земельного кодексу України, ст. 1218, 1225 ЦК України, ст.ст. 10, 60, 61, 88, 212, 213, 214, 215, 218 ЦПК України суд, -

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Новосілківської сільської ради Кагарлицького району Київської області, третя особа: Управління Держкомзему в Кагарлицькому районі, Ржищівська міська державна нотаріальна контора про визнання права власності на земельну ділянку порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 право власності на 1/2 частину земельної ділянки площею 2,2195 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Новосілківської сільської ради Кагарлицького району Київської області.

Визнати за ОСОБА_2 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 право власності на 1/2 частину земельної ділянки площею 2,2195 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Новосілківської сільської ради Кагарлицького району Київської області.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області через Кагарлицький районний суд протягом десяти днів з дня проголошення, а особами , які брали участь у справі і не були присутніми в судовому засіданні протягом 10 днів з дня отримання копії рішення.

Суддя : І.І.Шевченко