Справа № 2-834/11
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 лютого 2011 Київський райсуд м. Полтави у складі :

головуючого судді - Чумак О.В.

при секретарі - Кравченко О.М.

за участю

представника позивача - ОСОБА_1

відповідача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визначення часток у праві спільної власності, визнання права власності на спадкове майно, -

ВСТАНОВИВ:

В січні 2011 року позивачка звернулася в суд з позовом про визначення часток у праві спільної сумісної власності та визнання права власності на спадкове майно, посилаючись на те, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 була приватизована квартира АДРЕСА_1. 15.05.2004 року ОСОБА_4, яка являється її матір»ю померла. На випадок своєї смерті мати відповідно до заповіту від 30.09.1996 року заповіла частину своєї квартири їй. Після смерті матері вона у встановленому порядку звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки для її оформлення необхідно подати оригінали правовстановлюючих документів та визначити частки у праві спільної сумісної власності. 18.05.2010 року ОСОБА_5, який являється її братом та співвласником вказаної вище квартири помер. 09.12.2005 року ОСОБА_5 уклав шлюб з відповідачкою ОСОБА_2 Після смерті брата вона також звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак їй відмовили у видачі свідоцтва в зв»язку з тим, що від відповідачки також надйшла заява про прийняття спадщини, а такж оскільки нею не надано оригіналів правовстановлюючих документів на спірну квартиру. На даний час вони з відповідачкою не дійшли згоди щодо розміру часток та механізму успадкування майна після померлих ОСОБА_4 та ОСОБА_5 Проте оскільки при приватизації квартири частки кожного з співвласників визначені не були, вони позбавлені можливості прийняти спадщину після смерті відповідно матері та чоловіка. Просив визначити, що кожному із співвласників квартири АДРЕСА_2 належить по Ѕ частині квартири, а також визнати за ОСОБА_3 право власності на Ѕ частину вказаної вище квартири в порядку спадкування після смерті ОСОБА_4, а за ОСОБА_2 право власності на Ѕ частину квартири в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені в позові. Зазначив, що під час користування співвласниками квартирою № 10 по пров. Деревообробному, 4-б в м. Полтава будь-яких договорів з приводу встановлення та зміни розміру часток між ними не укладалось. На даний час між спадкоємцями не існує спору щодо часток та механізму успадкування майна після померлих. Позивачка просить визнати за нею право власності на відповідну частку після смерті матері, а відповідачка після смерті чоловіка.

Відповідачка ОСОБА_2 позовні вимоги визнала та пояснила, що вона перебувала в шлюбі з ОСОБА_5, якому на праві власності внаслідок приватизації належела Ѕ частина квартири АДРЕСА_2. Вона своєчасно звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка, проте їй не видають свідоцтво про право на спадщину, оскільки при приватизації квартири не були визначені частки кожного з співвласників.

Позивачка в судове засідання не з»явилась, надала суду заяву, в якій просила розглянути справу без її участі.

Представник третьої особи Другої Полтавської державної нотаріальної контори в судове засідання не зявився, надав суду заяву з проханням розглянути справу без їх участі.

Враховуючи, що в матеріалах справи є достатньо даних про права і обовязки сторін, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи у відсутності осіб, які не зявились.

Суд, заслухавши пояснення представника позивачки, відповідачки, вивчивши та дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково з наступних підстав.

Судом встановлено, і це вбачається із свідоцтва про право власності на житло, що 15.07.1996 року ОСОБА_4 та ОСОБА_5 була приватизована квартира АДРЕСА_2.

Згідно свідоцтва про смерть, виданого Центральним відділом реєстрації актів цивільного стану Полтавського міського управління юстиції, ОСОБА_4 померла 15 травня 2004 року. За життя, 30.09.1996 року нею був складений заповіт згідно якого вона заповіла належну їй на право особистої власності частину квартири АДРЕСА_3 своїй позивачці ОСОБА_3, яка є її дочкою.

18.05.2010 року ОСОБА_5 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Центральним відділом реєстрації актів цивільного стану Полтавського міського управління юстиції Полтавської області.

Оскільки при приватизації квартири частки кожного з співвласників визначені не були, позивачка та відповідачка, які є спадкоємцями після смерті відповідно матері та чоловіка позбавлені можливості вирішити питання про прийняття спадщини.

Згідно довідки Другої Полтавської нотаріальної контори від 16.02.2011 року після померлої 15.05.2004 року ОСОБА_4 в нотаріальній конторі заведено спадкову справу № 866 за 2004 рік. В спадковій справі є заява про прийняття спадщини від дочки померлої ОСОБА_3К . Свідоцтво про право на спадщину не видавалось, інших заяв про прийняття чи відмову від спадщини не надходило. Крім того, після померлого 18.05.2010 року ОСОБА_5 в нотаріальній конторі заведено спадкову справу № 251 за 2010 рік. В спадковвій справі є заява про прийняття спадщини від дружини померлого ОСОБА_6, а також сестри померлого ОСОБА_3 Інших заяв про прийняття чи відмову від спадщини не надходило. Свідоцтв про прийняття спадщини не видавалось.

Відповідно до ст. 370 ЦК України у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Приймаючи до уваги те, що будь-які докази на підтвердження того, що частки будь-кого з співвласників були змінені на підставі рішення суду або договору, не надано, суд приходить до висновку, що частки ОСОБА_4 та ОСОБА_5, на час приватизації квартири та їх смерті були рівними, а саме: кожному із співвласників належало по Ѕ частині квартири АДРЕСА_2.

Разом з тим, суд не вбачає підстав для задоволення позову ОСОБА_3 в частині визнання за нею та відповідачкою права власності на спадкове майно після смерті матері та чоловіка з наступних підстав

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦПК України суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають їх цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Як встановлено в судовому засіданні, між спадкоємцями ОСОБА_3 та ОСОБА_2 відсутній спір щодо часток та механізму успадкування майна після померлих ОСОБА_4 та ОСОБА_7. Так, позивачка не претендує на частку спадкового майна після смерті брата ОСОБА_7, а відповідачка на частку, що залишилась після смерті ОСОБА_4, що фактично підтверджується прохальною частиною позовної заяви.

Таким чином право позивачки на отримання належної їй в порядку спадкування, після померлої матері, частки жодною із сторін не оспорюється та не порушується, оформлення права на спадщину та видача відповідного свідоцтва належить до компетенції нотаріальних контор.

Керуючись ст. 370 ЦК України, ст. ст.10, 60, 209, 213-215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визначення часток у праві спільної власності, визнання права власності на спадкове майно задовольнити частково.

Визначити частки у спільній сумісній власності на квартиру АДРЕСА_4 рівними, а саме: Ѕ частку - у власності ОСОБА_4, Ѕ частку у власності ОСОБА_5.

В іншій частині позову відмовити

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Полтавської області через Київський районний суд м. Полтави шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя Київського районного

суду м. Полтави О.В. Чумак