РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2010 року Фрунзенський районний суд м. Харкова в складі: Головуючого - судді Бершова Г.Є. при секретарі судових засідань - ОСОБА_1 . розглянув у відкритому судовому засіданні у місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та поділ майна, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу. В процесі судового розгляду позивач доповнила свої позовні вимоги і просила суд розірвати шлюб з відповідачем та поділити майно, що є їхньою сумісною власністю.

Позивач в обґрунтування своїх вимог за позовом зазначила, що вона знаходиться з відповідачем у шлюбі, який був зареєстрований 23.08.2002 року міським відділом реєстрації актів громадянського стану Харківського обласного управління юстиції, актовий запис № 809. Від шлюбу подружжя має дитину - дочка ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 (свідоцтво про народження серія і-ВЛ № 297826). Причиною розпаду сімї стало те, що між подружжям тривалий час відсутнє взаємопорозуміння, різні погляди на життя, постійні дрібні сварки, які неодноразово закінчувались побиттям відповідачем позивача що відбувалося в присутності дитини. Все це призвело до втрати почуття кохання, шлюбні стосунки припинено з жовтні 2009 року. Домовленості між сторонами про поділ майна не досягнуто, на підставі чого позивач просила визнати за нею право власності на частину майна, що було придбано подружжям за час шлюбу, а саме: квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1; спальний гарнітур: шафа,ліжко, комод, трюмо, 2 тумби; меблі до дитячої кімнати: стінка, ліжко, комод, диван; телевізор ВВК LCD. Також позивач просила покласти на відповідача 850,00 грн. в рахунок відшкодування витрат на сплату державного мита в частині вимог про поділ майна.

В судове засідання зявилися представники сторін.

Представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі і надав суду пояснення, як це викладено вище.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги щодо розірвання шлюбу визнав в повному обсязі, просив шлюб між сторонами розірвати. Позовні вимоги стосовно поділу сумісного майна подружжя не визнав, посилаючись на те, що стороною позивача в цій частині позовних вимог не надано до суду належних доказів.

Заслухавши пояснення представників сторін, перевіривши наявні в матеріалах справи докази, суд вважає можливим ухвалити рішення про часткове задоволення позову.

Судом встановлено, що сторони знаходяться у шлюбі, який був зареєстрований 23.08.2002 року міським відділом реєстрації актів громадянського стану Харківського обласного управління юстиції, актовий запис № 809. Від шлюбу подружжя має дитину - дочка ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 (свідоцтво про народження серія і-ВЛ № 297826).

Як встановлено в судовому засіданні причиною розпаду сімї стало те, що між подружжям тривалий час відсутнє взаємопорозуміння, різні погляди на життя, постійні дрібні сварки, які неодноразово закінчувались побиттям відповідачем позивача що відбувалося в присутності дитини. Все це призвело до втрати почуття кохання, шлюбні стосунки припинено з жовтні 2009 року.

Таким чином, приймаючи до уваги визнання позову стороною відповідача в частині розірвання шлюбу, керуючись ст. 174 ЦПК України, ст. 112 СК України, суд вважає можливим позов ОСОБА_2 в частині розірвання шлюбу задовольнити.

В частині позовних вимог ОСОБА_2 щодо поділу сумісного майна подружжя суд вважає за необхідне відмовити з наступних підстав:

Згідно ст.. іо ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до положень ст. бо Цивільного процесуального Кодексу України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, обов'язок доказування покладається на сторін, однак стороною позивача не було надано суду належних доказів, які б підтверджували існування спірного майно, а також те, що це майно було набуте подружжям під час шлюбу.

Відповідно до ч. і ст. її ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до Цивільного процесуального Кодексу України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Питання про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається позивачем у позові не ставиться, в звязку з чим вирішити питання про зміну прізвища під час ухвалення рішення про розірвання шлюбу не є можливим.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 112, 114 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 10, її, бо, 174, 209, 212-215 ЦПК України, суд-

ВИРІШИВ :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та поділ майна задовольнити частково.

Шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, реєстрований 23.08.2002 року міським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського обласного управління юстиції, актовий запис № 809 - розірвати.

В частині позову про поділ майна - відмовити.

Витрати, повязані з оплатою державного мита при отриманні свідоцтва про розірвання шлюбу в органах РАЦС у розмірі 17 гривень покласти на ОСОБА_3, ОСОБА_2 від сплати державного мита звільнити.

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Харківської області шляхом подання апеляційної скарги через Фрунзенський районний суд м. Харкова протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у

справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя