Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 вересня 2010 року. Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Заверюхи В.О.,

при секретарі Малаховій І.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ізмаїлі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про продовження строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

У липні 2010 року ОСОБА_1, звернулася до суду з позовом про продовження строку прийняття спадщини та зазначила, що 05 вересня 2009 року помер її батько ОСОБА_3, після смерті якого залишилося спадкове майно у вигляді квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1. Вона, та її рідна сестра ОСОБА_2 - відповідач по справі є спадкоємцями першої черги після смерті батька, інших спадкоємців першої черги немає.

На день смерті спадкодавця у вищезазначеної квартирі проживала та була прописана рідна сестра позивачки, донька померлого, ОСОБА_2, яка після смерті батька, пояснила позивачці, що їх рідний батько склав заповіт, яким на випадок своєї смерті заповідав все належне йому майно ОСОБА_2,- відповідачу по справі, в звязку з чим ОСОБА_1 не зверталася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, а коли дізналася що її вели в оману, зясувалося що ОСОБА_1 пропустила строк прийняття спадщини.

Звернувшись до Ізмаїльської державної нотаріальної контори про видачу свідоцтва про право на спадщину на вищезазначене майно, їй у цьому було відмовлено оскільки нею був пропущений строк прийняття спадщини, та рекомендовано звернутися в суд.

Вважаючи, що зазначений строк нею пропущено з поважних причин, ОСОБА_1 просила визначити їй додатковий, місячний строк для прийняття спадщини.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні свої позовні вимоги підтримала, просила позов задовольнити повністю та зазначила, що у строк встановлений законодавством для прийняття спадщини не зверталася до нотаріальної контори, крім обставини зазначеній у позові, ще й через свою юридичну необізнаність.

Відповідач - ОСОБА_2, не погодившись з позовом, в судовому засіданні пояснила, що батько при житті казав їй, що хоче, що б вона після його смерті жила у його квартирі, але заповіт при житті не склав.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню з наступних підстав.

ОСОБА_3, помер 05.09.2009 року, що підтверджується свідоцтвом про його смерть виданого 09.09.2009 року виконкомом Главанської сільської ради Арцизького району Одеської області, серія І-ЖД № 199237.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України позивач ОСОБА_1 донька померлого ОСОБА_3, є спадкоємицею за законом першої черги, що підтверджується свідоцтвом про її народження виданого ЗАГС м. Челябінськ від 05.04.1978 року, серія ІІІ-ИВ № 266482.

Після смерті ОСОБА_3 залишилося спадкове майно у вигляді квартири яка розташована за адресою: АДРЕСА_1.

У відповідності до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1270 ч.1 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно зі ст. 1272 ч.3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа яка не прийняла спадщину у встановлений законом строк може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини повязані з обєктивними, непереборними істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як встановлено в судовому засіданні на день смерті спадкодавця у вищезазначеної квартирі проживала та була прописана рідна сестра позивачки, донька померлого, ОСОБА_2, яка після смерті батька, пояснила позивачці, що їх рідний батько склав заповіт, яким на випадок своєї смерті заповідав все належне йому майно їй, відповідачу по справі, крім того позивачка не знала про строки відведені законодавством для подачі заяви про прийняття спадщини, у звязку з чим пропустила встановлений законодавством строк для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, а звернувшись до нотаріальної контори дізналася, що ніякого заповіту не має, а її рідна сестра ОСОБА_2 відповідачка по справі, звернулася з заявою до Ізмаїльської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті батька.

Таким чином у звязку з вищенаведеним, та юридичною необізнаністю позивачем був пропущений строк для прийняття спадщини.

З наведених вище підстав, суд вважає можливим позовні вимоги задовольнити та визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю один місяць для прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_3, померлого 05 вересня 2009 року.

Керуючись ст.ст. 10,11, 209, 214-215,218 ЦПК України, ст.ст. 1262, 1270, 1272 Цивільного Кодексу України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про продовження строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю 1 місяць з дня набрання законної сили рішення суду для прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3, померлого 05 вересня 2009 року.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області протягом 10-ти днів з дня його оголошення.

Суддя: