Кагарлицький районний суд Київської області
Справа №2- 240/10
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2010 року Кагарлицький районний суд Київської області

в складі: головуючого Шевченко І.І.

при секретарі Камхі А.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кагарлик цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, -

встановив:

позивач просить суд розірвати шлюб між ОСОБА_1 до ОСОБА_2, який зареєстрований 04 серпня 2007 року у відділі реєстрації актів громадянського стану Кагарлицького районного управління юстиції Київської області, актовий запис № 89, стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_1 на утримання неповнолітнього сина - Івана, ІНФОРМАЦІЯ_3, аліменти в розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку, але не менше 30 % прожиткового мінімуму встановленого законодавством для дітей відповідного віку, починаючи з дня подачі заяви в суд, а саме: 05.02.2010 року і до його повноліття, посилаючись на те, що вона, ОСОБА_1, перебуває у шлюбі з ОСОБА_2. Про що свідчить свідоцтво про шлюб, що видане відділом реєстрації актів громадянського стану Кагарлицького районного управління юстиції Київської області, актовий запис № 89.

26 лютого 2008 року у них народився син Іван, ІНФОРМАЦІЯ_3, що підтверджується свідоцтвом про народження, виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Кагарлицького районного управління юстиції Київської області від 04.03.2008 року.

З 30.01.2010 р. вона не проживає з громадянином ОСОБА_3 Спільного майна вони не мають, спільного господарства не ведуть..

Дитина проживає разом з нею і знаходиться на її утриманні, про що засвідчує довідка видана виконкомом Кагарлицької міської ради від 05.02.2010 року № 386.

Відповідач позовні вимоги позивача визнав повністю та просить суд їх задовольнити.

Суд, вислухавши сторони, вивчивши матеріали справи, вважає за необхідне позов задовольнити повністю.

В судовому засіданні суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Між сторонами був укладений шлюб, який зареєстрований 04.08.2007 року відділом реєстрації актів цивільного стану Кагарлицького районного управління юстиції Київської області, актовий запис № 89.

Шлюбно сімейні стосунки між сторонами припинені з 30 січня 2010 року.

Від спільного шлюбу сторони мають: сина Івана, ІНФОРМАЦІЯ_3.

Спільне життя у них не склалося, оскільки як виявилося згодом, їхні характери є зовсім різними, погляди на подружнє життя не співпадають.

Примирення між сторонами є неможливим, оскільки попередні намагання примиритись не дали позитивного результату, а тому сторони як подружжя проживати у спільному шлюбі безперспективним з точки зору подальших шлюбних стосунків між ними, а також інтересам їхньої дитини, оскільки їхнє спільне проживання завдають моральних та психологічних страждань дитині.

З питань щодо виховання та проживання дитини спору немає, оскільки дитина на даний час проживає з позивачем.

Згідно ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя.

Виходячи з вищенаведених норми СК України позивач має право з власної ініціативи звернутися до суду з позовом про розірвання шлюбу, а тому в цій частині позовних вимог позивача суд задовольняє та шлюб між сторонами розриває.

Суд звільняє відповідача від сплати державного мита на користь держави на підставі Декрету Кабінету Міністрів України «Про державне мито».

При видачі свідоцтва про розірвання шлюбу суд звільняє сторони від сплати державне мито на користь держави.

Згідно п.17 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм СК України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» за відсутності домовленості між батьками про сплату аліментів на дитину той з них, з ким вона проживає, вправі звернутися до суду з відповідним позовом.

Згідно ст.. 180 СК України, батьки зобовязані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно ст.. 183 СК України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.

Згідно ч. 1 ст. 191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня предявлення позову.

Таким чином, відповідач зобовязаний сплачувати аліменти на утримання неповнолітнього сина.

При визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоровя та матеріальне положення дитини, платника аліментів, наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина та інші обставини, що мають істотне значення.

При визначенні розміру аліментів належить брати до уваги матеріальне становище дітей. В даному випадку дитина не має власних доходів, не здатна самого себе утримувати.

На розмір аліментів на дитину має впливати стан здоровя та загальний матеріальний стан того з батьків, з якого вони будуть стягуватися. Оцінити його матеріальне становище суд не має можливості, оскільки своєї довідки про доходи відповідачем не наданий до суду.

Слід також враховувати наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних членів сімї, родичів, яких він зобовязаний утримувати відповідно до Сімейного кодексу України. Однак таких даних відповідач не надав і такі обставини в судовому засіданні не були встановленні.

Конкретного розміру аліментів на дітей законом не встановлено, оскільки у кожному випадку він визначається судом з урахуванням потреб дитини і можливостей батьків, а тому суд стягує з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь позивача на утримання неповнолітнього сина - Івана, ІНФОРМАЦІЯ_3, аліменти в розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку, але не менше 30 % прожиткового мінімуму встановленого законодавством для дітей відповідного віку, починаючи з дня подачі заяви в суд, а саме: 05.02.2010 року і до його повноліття.

Суд стягує з ОСОБА_2 на користь ГУДКУ у Київській області для Кагарлицького райсуду за інформаційно-технічного забезпечення розгляду справи 120 грн. 00 коп. та звільняє від сплати державного мита.

На підставі викладеного та керуючись постановою Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», ст..ст.110, 112, 182, 183, 186 СК України, ст..ст. 10, 60, 88, 212, 213, 214, 215, 218 ЦПК України суд, -

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 до ОСОБА_2, який зареєстрований 04 серпня 2007 року у відділі реєстрації актів громадянського стану Кагарлицького районного управління юстиції Київської області, актовий запис № 89 - розірвати.

При видачі свідоцтва про розірвання шлюбу суд звільняє ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від сплати державного мита звільнити на підставі ч.2 п.18 ст. 4 Декрету Кабінету Міністрів України «Про державне мито» від 21.01.1993 року як громадян, який постійно проживають на території зони посиленого радіоекологічного контролю, 4 категорії.

Звільнити ОСОБА_2 від сплати державного мита на підставі ч.3 п.18 ст.4 Декрету Кабінету Міністрів України «Про державне мито» № 7-93 від 21.01.1993 року, як громадянина, який постійно проживає на території зони посиленого радіоекологічного контролю, 4 категорії.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_1 на утримання неповнолітнього сина - Івана, ІНФОРМАЦІЯ_3, аліменти в розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку, але не менше 30 % прожиткового мінімуму встановленого законодавством для дітей відповідного віку, починаючи з дня подачі заяви в суд, а саме: 05.02.2010 року і до його повноліття.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ГУДКУ у Київській області для Кагарлицького райсуду за інформаційно-технічного забезпечення розгляду справи р/р 0324, МФО 821018, код 23569487, банк - ГУДК у Київській області 120 (сто двадцять) грн. 00 коп.

Рішення в частині стягнення аліментів в межах одного місяця допустити до негайного виконання.

Заява про апеляційне оскарження рішення суду може бути подана до апеляційного суду Київської області на протязі десяти днів з дня проголошення рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного суду Київської області на протязі двадцяти днів після подання заяви про апеляційне оскарження.

Суддя І.І. Шевченко