Справа № 2-4854/10
09.09.2010 року м.Балаклія
Балаклійський районний суд Харківської області в складі:
Головуючого - Муленко Л.М., за участю секретаря Комар Т.О.,за відсутності сторін
розглянувши в відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ЗАТ КБ Приватбанк про визнання правочину не дійсним,
Згідно Постанови Балаклійського райсуду Харківської області від 11 листопада 2009 року ОСОБА_2 звинувачена в тому , що з метою укладання договору з банком та отримання коштів надавала банку підробні документи і вкладала договір без її згоди та підпису та отримала кошти якими розпорядилась на свій розсуд.
Позивачка позов підтримала та просила розглянути справу за її відсутності про що надала суду заяву та просила розглянути справу в заочному порядку.
Відповідач про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином. Причина неявки в судове засідання невідома, повідомлення про причини поважної неявки до суду не надав , заперечень до суду не надходило. Суд на підставі ст.ст.224-226 ЦПК України, враховуючи клопотання позивача, вважає доцільним провести слухання справи за відсутності відповідача та постановити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів .
Згідно ст.11 ЦПК України, суд розглядає цивільну справу в межах заявлених вимог та на підставі наданих сторонами доказів.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав:
Стаття 215 ЦК України встановлює загальне правило про те, що правочин є недійсним у звязку з недодержанням у момент його вчинення стороною (сторонами) загальних вимог, які необхідні для чинності правочину, передбачених ст.203 ЦК України.
Однак ст. 216 ЦК України визначено особливі правові наслідки недійсності правочину. Зокрема, кожна із сторін зобовязана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування, якщо законом не встановлені особливі умови їх застосування або особливі правові наслідки окремих видів недійсних правочинів.
Отже, на угоду, укладену з порушенням вимог закону не поширюється загальне правило про наслідки недійсності правочину (двостороння реституція), якщо сам закон передбачає правові наслід Відповідно до ст.203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Відповідно до ст.207 ЦК України - Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства, та скріплюється печаткою.
Відповідно до ст.208 ЦК України - У письмовій формі належить вчиняти: 1) правочини між юридичними особами; 2) правочини між фізичною та юридичною особою, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу; 3) правочини фізичних осіб між собою на суму, що перевищує у двадцять і більше разів розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу; 4) інші правочини, щодо яких законом встановлена письмова форма.
Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Відповідно до ст.216 ЦК України - недійсний правочин не створює юридичних наслідків.
Відповідно до ч.1 ст.626 ЦК України - Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Відповідно до ст.627 ЦК України - Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно до ст.628 ЦК України - Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до ст.629 ЦК України - Договір є обов'язковим для виконання сторонами. Відповідно до ст.638 ЦК України - Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.
Згідно Постанови Балаклійського райсуду Харківської області від 11 листопада 2009 року ОСОБА_2 звинувачена в тому , що з метою укладання договору з банком та отримання коштів надавала банку підробні документи і вкладала договір без її згоди та підпису та отримала кошти якими розпорядилась на свій розсуд (а.с.6-10) .
Заяву про отримання кредиту подано від імені позивачки та без її відому ОСОБА_2 , яка уклала вищевказаний кредитний договір на 5000 гривен та отримала кошти і використовувала на свій розсуд , а банку не повернула .
У відповідності до ст.ст.81ЦПК України суд стягує з відповідача - витрати на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи та судовий збір
Керуючись ст.ст.10,11,60,81,212-215, 224-226 ЦПК України,ст.ст. 213 ,215 ЦК України суд
Позов ОСОБА_1 до ЗАТ КБ Приватбанк про визнання правочину не дійсним задовольнити.
Стягнути з ЗАТ КБ Приватбанк в дохід держави судовий збір в сумі 51 гривня та кошти на оплату витрат на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи в сумі 120 гривень.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Балаклійський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана до суду в десятиденний термін з дня отримання копії рішення.

Копію рішення направити відповідачу рекомендованою поштою з повідомленням не пізніше трьох днів з дня його проголошення.

Суддя Л.М. Муленко

Мотивоване рішення складене 14 вересня 2010 року .

Суддя Л.М.Муленко