Троїцький районний суд Луганської області
23.03.2010 року Троїцький районний суд Луганської області у складі: головуючого судді Суського О.І., при секретарі Кім Т.Ф.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в смг. Троїцьке цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що в с. Привілля Троїцького району Луганської області, де він проживає, випас великої рогатої худоби, яка належить мешканцям села, відбувається по черзі усіма мешканцями громади. 29 серпня 2009 року здійснював випас худоби відповідач, оскільки була його черга. Здійснюючи випас корів відповідач вигнав їх па поле, яке належало приватному сільськогосподарському підприємству «Агрофірма Привілля» Троїцького району Луганської області, та яке не є пасовиськом, де 12 голів корів отруїлися початками кукурудзи, що призвело до вимушеного забою корови позивача. Позивач вважає, що навмисними діями відповідача йому було завдано тагеріальну шкоду, яку він оцінює та яка складається з реальної вартості корови у сумі 8 000 гривень та суми упущеної вигоди, яка складається з вартості недоотриманого позивачем та неироданого внаслідок дій відповідача молока на суму 1050 гривень (25 і і грів молока в день х 30 днів = 750 літрів х 1 гривню 40 копійок за 1 літр). Також позивач вважає, що крім матеріальної шкоди, йому було спричинено і моральну шкоду, яку він нішоє у 1000 гривень, і яка полягає у його душевних стражданнях, яких він зазнав у в'язку із втратою корови, яка була єдиним джерелом доходу для нього га його родини, скільки вони ' безробітними. Відповідач ухиляється від добровільної сплати зазначених лзивачем спричинених на думку останнього збитків. Позивач просить суд стягнути з сшовідача заподіяну діями останнього матеріальну шкоду у розмірі 9050 гривень та і000 ривень моральної шкоди.
У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив су і їх задовольнити. Суду пояснив, що 29 серпня 2009 року відповідач здійснював випас у лоби, оскільки була його черга. Здійснюючи випас корів відповідач вигнав їх на поле, хе було засіяне кукурудзою, та яке не є пасовиськом, де його корова отруїлася ноче ками керудзи, що призвело до вимушеного забою корови, оскільки кваліфікованими на л : стилістами йому було пояснено, що у результаті отруєння його корова загине М'ясо. :хі він отримав з корови, він був змушений терміново продати, оскільки він не має засобі з ля його зберігання, що ним і було зроблено і в результаті чого він отримав виручку за родане мясо у розмірі 1920 гривень. На його вимогу було проведено розтин тіла даної рови від 31 серпня 2010 року, в результаті якого було встановлено, що його корова з? пущуся початками кукурудзи. Усі заходи, виконані ним щодо одужання корови, в штивного результату не дали. Випас великої рогатої худоби, яка належить мешканцям . іа. відбувається по черзі усіма мешканцями .громади. Загальних зборів, на якому = фішу вал и ся правила випасу худоби, громадою не збиралися, так як у цьому не було є треби. Вважає, що у результаті навмисних дій відповідача, що призвели до отруєння й чо корови та вимушеного її забою, йому була спричинена матеріальна шкода у розмірі.
яку він оцінює та яка складається з реальної вартості корови у сумі 8 000 гривень та суми упущеної вигоди, яка складається з вартості недоотриманого позивачем га непроданого внаслідок дій відповідача молока на суму 1050 гривень. Також позивач вважає, що крім матеріальної шкоди, йому було спричинено і моральну шкоду, яку він оцінює у 1000 гривень, і яка полягає у його душевних стражданнях, яких він зазнав у звязку із втратою корови, яка була єдиним джерелом доходу для нього та його родини. Просить також стягнути з відповідача понесені ним судові витрати.
Відповідач у судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив суд у задоволенні позову відмовити. Суду пояснив, що 29 серпня 2009 року провадив випас рогатої худоби мешканців села, в якому він проживає, будучі відповідальним за це, на кукурудзяному полі, яке належало приватному сільськогосподарському підприємству «Агрофірма Привілля», з дозволу керівництва останнього, у період часу з 06 години 15 хвилин по 10 годину 45 хвилин. Вранці, наступного дня до нього звернувся позивач, який вказав, що його корова отруїлася, внаслідок чого він буде змушений зарізати тварину. Визнає той факт, що корова могла отруїтися початками кукурудзи, але вказує на висновки проведеної експертизи, які можуть підтверджувати тільки те, що у тілі тварини було знайдено кишкову паличку, факт отруєння початками кукурудзи дана експертиза підтверджу ваги не може. Він не одноразово випасав худобу мешканців села, в яких ніяких претензій до нього не надходило. Про наслідки тривалого споживання у значній мірі рогатою худобою силосу - початків кукурудзи, йому відомо не було. Вважає доводи позивача безпідставними та нічим не підтвердженими.
Свідок ОСОБА_3 у судовому засіданні суду пояснила, що знайома як з позивачем, так і з відповідачем. 31 серпня 2009 року коли позивач дорізав корову, останній покликав її, щоб вона засвідчила, на яку суму позивачем було реалізовано м'ясо з корови. З реалізації мяса корови позивач отримав 1920 гривень. Також вона була присутня при розтині тварини, в результаті розтину із шлунку корови було вилучено начну міру силосу.
Сваідок ОСОБА_4 у судовому засіданні суду пояснив, що працює лікарем у сільськогосподарському підприємстві «Орхідея». 29 серпня 2009 року, приблизно о 09 дині 00 хвилин він на автомобілі проїжджав біля поля, яке належало приватному с н ськогосподарському підприємству «Агрофірма Привілля» і яке було засіяно
курудзою, на якому паслася рогата худоба. Хто саме здійснював випас, йому не відомо.
Свідок ОСОБА_5 J1.C. у судовому засіданні суду пояснила, що працює етеринарною територіальною дільничною. 30 серпня 2009 року, приблизно і 1 години, до звернувся позивач з приводу захворювання його корови. Позивач їй пояснив, що
дова захворіла ще 29 серпня 2009 року, так як погано харчувалася та не ставала на ноі и. / і той момент у неї у наявності необхідних ліків не було, оскільки у зазначений період до яеї зверталися з подібними симптомами захворювання худоби інші мешканці села, ви. і і док чого усі наявні ліки вже було використано. Позивачем самостійно було тавлено необхідні ліки, у результаті чого нею було проведено огляд корови позивача та а-слено відповідні ліки. Вказане було проведено опівдні, у нічний час стан тварини ава -.чо погіршився, і остання помирала, врятувати корову вже було не можливо, ш-., ті док чого вона порекомендувала позивачу дорізати корову. 31 серпня 2009 року нею
з проведено відповідний розгин та складено протокол розтину трупа тварини, в якому мішково вказала дату складання протоколу від 29 серпня 2009 році
Свідок ОСОБА_6 у судовому засіданні суду пояснив, що 30 серпня 2009 року до є звернувся позивач з проханням відвезти його за ліками для його корови, так як «аг я отруїлася. Оскільки його корова також отруїлася, він виконав прохання позивача, шпї самостійно придбав ліки, після чого він доставив його за місцем проживання.
Свідок ОСОБА_7 у судовому засіданні суду пояснив, що працює начальником Т ч кої ветеринарної районної лікарні Луганської області, має достатній *в_ : і надійний рівень, щоб встановити причинний зв'язок та можливі наслідки які можуть бути викликані надмірним споживанням великою рогатою худобою силосу, гак як є спеціалістом у галузі ветеринарії. Зазначив, що через надмірне споживання великою рогатою худобою силосу, як у випадку позивача, виникає отруєння худоби, що призводить до її захворювання. При проведенні відповідного лікування таке захворювання можливо усунути, у іншому випадку вказане може спричинити до загибелі худоби. Вислухавши позивача щодо вчинених ветеринарною територіальною дільничною ОСОБА_5 дій, спрямованих на лікування належної позивачу корови, зазначив, що усі вказані позивачем дії за вказаних обставин були виконані належним чином.
Суд, вислухавши сторони, вивчивши доводи, матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Так, згідно паспорту великої рогатої худоби серії АА № 495044, виданого 15 липня 2005 року, позивач є власником корови, код породи -21, ІНФОРМАЦІЯ_1, жіночої статті, порода українська чорно-ряба молочна.
29 серпня 2009 року його корова випасаіася в загальному стаді. Згідно з графіком випас стада здійснював відповідач. Після повернення корови додому, позивачем були виявленні ознаки захворювання корови, у наслідок чого ним стали прийматися заходи у вигляді звернення до лікаря. Після обстеження лікарем був встановлений попередній діагноз, та призначене лікування. Необхідні заходи лікування результату не дали, внаслідок чого позивачеві було рекомендовано дорізати худобу.
С удом були проведені необхідні заходи з метою виключення лікарської помилки !і -. і час встановлення діагнозу та проведення лікування корови, для чого були допитані в судовому засіданні в якості спеціаліста лікар ветеринарної медицини та лікар, який иійснював лікування корови. В результаті, ними було підтверджено правильність причини захворювання - отруєння кукурудзою та призначено лікування.
У результаті отруєння корови позивач з рекомендації та висновку про фізичний стан тварини кваліфікованої на те особи, був змушений дорізати корову, оскільки остання еребувала у критичному стані і їй загрожувала смерть, що підтвердила у судовому зсіданні у своїх показах ветеринарна територіальна дільнична ОСОБА_5
Згідно протоколу розтину трупа тварини від 29 серпня 2009 року, а саме крупної ' тагої худоби, корови, належної позивачу, у графі «коли захворіла тварина» вказано дату 19 серпня 2009 рік, у наступній за змістом графі «коли і кому заявлено про це» вказано ляв.тено 30 серпня 2009 року завідуючій дільницею ОСОБА_5С.» У судовому -.данні ОСОБА_5 суду пояснила, що має місце допущена нею помилка у - пісанні дати складення вказаного протоколу і тому, за вказаних обставин, суд приймає уваги пояснення останньої га приходить до висновку, що дійсно гаки мас місце милка у написанні дати складення даного протоколу і його було вчинено саме 31 серпня . 9 року, що відповідає обставинам справи та підтверджується показами самої
«ї дорщенко Л.С., а також показами Ііадалко показами позивача по справі.
Патолого-анатомічний діагноз тварини згідно вищезазначеного протоколу гуєння кукурудзою, ацидоз. Згідно висновків протоколу, причини, які викликали орюванкя тварини, а також падіння чи вимушений забій: «тривалий час тварина а чесалася на кукурудзяному полі - у наслідок чого було нею вжита значна кількість г. - рудзяної маси, що і спричинило отруєння, а в наслідку і вимушений забій».
В судовому засіданні достовірно було встановлено, що в день, коли тварина і - ріла, вона тривалий час випасалася на кукурудзяному полі.
Статтею 1 1 ЦК України передбачені підстави виникнення цивільних прав та л -ліків. Цивільні права та обовязки виникають із дій осіб, що передбачені актами я-- льного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за *_ сією породжу ють цивільні права та обовязки.
Вр'язкі», зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди лтлой особі
Головною умовою виникнення таких цивільних прав та обовязків с юридичний факт, а саме обставини реального життя, з якими норми цивільного права повязують вс тановлення, зміну, припинення, призупинення та поновлення цивільних правовідносин.
Підставами виникнення правовідносин по відшкодуванню шкоди с спричинення шкоди майну потерпілого, а умовами є причинний зв'язок між діяннями, спрямованими на завдання шкоди та самою шкодою, а також вина особи.
Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Судом було встановлено, що саме з вини відповідача позивачу була спричинена матеріальна шкода, яка виразилася у втраті належної останньому великої рогатої худоби, корови, так як саме відповідач, будучи відповідальним за випас великої рогатої худоби, провадив такий випас на кукурудзяному полі, що спричинило надмірне поїдання худобою силосу - початків кукурудзи та призвело до отруєння належної позивачу худоби, в подальшому до її захворювання та вимушеного забою. Викладене підтверджується вищевказаним протоколом розтину трупу тварини, а також можливість за викладених вище обставин отруєння худоби, в подальшому її захворювання та загибель- була підтверджена поясненнями, наданими у судовому засіданні спеціалістом ОСОБА_8. який має відповідний кваліфікаційний рівень у галузі ветеринарії, щоб встановити причинний звязок та можливі наслідки, які можуть бути викликані надмірним споживанням великою рогатою худобою силосу - початків кукурудзи. Позивачем було виконано усі необхідні дії, направленні на вилікування тварини, що підтверджується показами свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_9
Таким чином, судом достовірно було встановлено і доведено в судовому засіданні наявність в діях відповідача підстав для відповідальності за спричинену майнову шкоду.
Однак, вирішуючи питання про розгляд стягнення майнової шкоди, суд вважає за необхідне врахувати наступне.
Так, позивачем встановлена вартість відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 8 000 гривень. На підтвердження цієї суми ним була надана довідка на підтвердження вартості корови за своїми ознаками найбільш відповідаючи корові, яку він втратив. В судовому засіданні ця довідка була визнана сторонами, тому суд бере її за основу під час визначення розміру майнової шкоди. Разом з тим суд вважає за необхідне зменшити розмір стягуваної майнової шкоди на сумму, яку позивач отримав від реалізації мяса ;абитої корови у розмірі 1920 гривень, що також підтверджується показами свідка ОСОБА_3, задовольнивши позовні вимоги у частині стягнення з відповідача матеріальної шкоди частково, вирахувавши із середньої вартості корови суму отриманого а реалізацію мяса корови прибутку ( 8000 гривень - 1920 гривень).
Вчастиш стягнення моральної шкоди, суд приходи ть до наступного.
Згідно ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, і.;вданої внаслідок порушення її права.
Згідно п. З ч. 2 ст, 23 ЦК України моральна шкода полягає у душевних стражданнях. іхих фізична особа зазнала у звязку із знищенням чи пошкодженням її майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або ¦ ридичиій особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується «собою, яка її завдала, за наявності її вини...
Враховуючи матеріальне становище позивачка та його сім'ї, а саме тс. що останні ¦ зе не працюють, для них єдиним прибутком була реалізація отриманого з удою молока іієжної їм корови, враховуючи, що саме з вини відповідача позивачу було завдано ж_чну майнову шкоду, що спричинило погіршення матеріального становища позивача та звело до значних душевних переживань, викликаних наслідками дій відповідача, суд кає за необхідне у даній частині позовні вимоги задовольнити частково, стягнувши з
останнього суму відшкодування позивачу спричиненої моральної шкоди у розмірі 750 гривень, гак як саме на таку суму суд оцінює понесену позивачем моральну шкоду.
Щодо заявлених позовних вимог у частини стягнення з відповідача суми упущеної вигоди, яка складається з вартості недоотриманого позивачем та непроданого внаслідок дій відповідача молока на суму 1050 гривень (25 літрів молока в день х 30 днів = 750 літрів х 1 гривню 40 копійок за 1 літр), суд приходить до наступного.
З вищевикладеного, судом вбачається, що хоча і відповідач своїми діями спричинив позивачу відповідну матеріальну та моральну шкода, між сторонами та між позивачем та підприємством не існувало договірних правовідносин, з яких випливали б відповідні їм зобовязання. Реалізацію молочної продукції позивач здійснював самостійно без укладення будь-якого договору. Таким чином, позивачу були завдані позадоговірні (деліктні) збитки, а головною умовою стягнення з винної особи упущеної вигоди є наявність зобовязань, які витікають із договору. Тому суд вважає за необхідне відмовити позивачу у задоволенні вимог про стягнення з відповідача упущеної він оди внаслідок недоотриманого позивачем та непроданого внаслідок дій відповідача молока.
З відповідача у відповідності до ч. 1 ст. 88 ЦПК України підлягають стягненню судові витрати пропорційно до задоволених позовних вимог
Тому, враховуючи, що позивачем при подачі позовної заяви було сплачено 105 гривень держмита га 120 гривень витрат на інформаційно-технічне забезпечення судовою процесу, суд вважає за необхідне частково стягнути з відповідача суму сплачених позивачем судових витрат у відповідності до положень ч. 1 ст. 88 ЦПК України
Тому на підставі вищевикладеного, ст.ст. 11, 23, ч. 1 ст. 1166, ч. І ст. 1167 ЦК України,
Керуючись ст.ст. 10,11,33,60, 88, 212-215 ЦПК України. -
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 вачовича 6080 гривень відшкодування матеріальної шкоди та 750 гривень моральної шкоди.
У задоволенні іншої частини позовних вимог ОСОБА_1 відмовити. Стягнути з ОСОБА_10 на користь ОСОБА_1 68 ривеиь 30 копійок сплаченого держмита та 81 гривню 60 копійок витрат на і іюрмаційно-технічне забезпечення судового розгляду, сплачених Гри і пенею ОСОБА_1 дічовичем яри подачі позовної заяви.
Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Луганської області через

Троїцький районний суд Луганської області шляхом подачі в 10 денний строк заяви про апеляційне оскарження.

'

Суддя