Справа № 2-2236/2010
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" травня 2010 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Чех Н.А.

при секретарі Кузьменко А.М.,

розглянувши у відкритому попередньому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Головне управління юстиції м. Києва про визнання права власності на спадкове майно,

встановив:

Позивач звернувся до суду з вказаною позовною заявою, посилаючись на те, що 11 липня 1997 року, він та його мати ОСОБА_3, купили на праві спільної сумісної власності квартиру АДРЕСА_1. 31 травня 2008 року його мати померла. Після її смерті відкрилася спадщина на ? частину спірної квартири. В шестимісячний строк він і його сестра, відповідачка по справі, звернулися до Десятої Київської державної нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини. Але, як вбачається з листа Десятої Київської державної нотаріальної контори, свідоцтво про право на спадщину він отримати не може, так як в договорі купівлі-продажу спірної квартири зазначено, що він та його мати купили квартиру на праві спільної сумісної власності, тобто не визначено, що вони купили квартиру в рівних долях. В зв»язку зі смертю нотаріуса, який посвідчував в 1997 році договір купівлі-продажу, внести виправлення в текст договору неможливо, тим більше, що і його мати, як сторона договору, також померла. Вони завжди з матір»ю вважали, що є власниками спірної квартири в рівних долях, тобто кожному належить по ? частині квартири. Ніяких інших домовленостей між ними не було. Таким чином, спадщина після смерті матері відкрилася на ? частину квартири і з урахуванням двох спадкоємців, частки кожного у спадковому майні становлять по ? частині спірної квартири. Оскільки йому належала по договору ? частина квартири, то вважає, що його частка у всій квартирі становить ?, а частка його сестри - відповідачки по справі, становить ? частину спірної квартири. В судове засідання позивач не з»явився, надав заяву з проханням про розгляд справи у його відсутність з постановленням рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Відповідачка в судове засідання не зявилася, надала суду заяву з проханням розглядати справу у її відсутності, позовні вимоги позивача визнала в повному обсязі.

Представник третьої особи до суду не зявився, надіслав на адресу суду заяву з проханням розглядати справу у його відсутність.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

В суді встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2, від 11.07.1997 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4, зареєстрованого в реєстрі за № 5236, дана квартира належить ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на праві спільної сумісної власності. Даний договір зареєстровано в БТІ м. Києва 19 серпня 1997 року, про що зроблено запис до реєстрової книги № 1215. Відповідно до свідоцтва про народження, виданого 27.10.1957 року, позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_3. Відповідно до свідоцтва про народження, виданого 23.06.1950 року, відповідачка ОСОБА_2, яка змінила прізвище при укладені шлюбу з «Індило» на «Курейко-Курейкіну», а в подальшому на прізвище «Михайлова», є дочкою ОСОБА_3. З свідоцтва про смерть встановлено, що ОСОБА_3 померла 31 травня 2008 року. Позивач та відповідачка є спадкоємцями першої черги за законом.

Відповідно до ст. 368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Відповідно до ст. ст. 370, 372 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. В разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. Позивач та його мати вважали, що є власниками спірної квартири в рівних долях, тобто по ? частині квартири АДРЕСА_2. Документів про наявність інших домовленостей між співвласниками спірної квартири суду не надано.

Відповідно до ст.ст. 1261, 1267 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Частки у спадщині кожного із спадкоємців є рівними. З наданих позивачем документів та копії спадкової справи, встановлено, що позивач ОСОБА_1 та відповідачка ОСОБА_2 є рідними дітьми померлої ОСОБА_3, та спадкоємцями першої черги, які звернулися до Десятої Київської державної нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини в установлені законодавством строки, та успадковують майно, що залишилося після спадкодавця в рівних частках. Інших спадкоємців першої черги немає. Викладене вище дає підстави для визнання права власності за ОСОБА_1 ? частини квартири на підставі договору купівлі-продажу квартири від 11.07.1997року та ? частини в порядку спадкування за законом, тобто його частка у всій квартирі становить ? частини спірної квартири, та за ОСОБА_2 ? частини спірної квартири в порядку спадкування за законом.

Відповідно до ст.60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 368, 370, 372, 1261, 1267 ЦК України, ст.ст. 60, 130, 212-215, 218, 223, 294 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частини квартири АДРЕСА_3.

Визнати за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування на ? частину квартири АДРЕСА_3.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва шляхом подання заяви про апеляційне оскарження протягом десяти днів. Апеляційна скарга подається протягом двадцяти днів після подання заяви про апеляційне оскарження.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на подання заяви про апеляційне оскарження, якщо заяву про апеляційне оскарження не було подано.

Суддя: