Деснянський районний суд міста Києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 березня 2010 р. Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Галась І.А.

при секретарі Жуковій Л.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житлом,

В С Т А Н О В И В:

18 вересня 2009 року позивач звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житлом.

Свої позовні вимоги позивачка обгрунтовує тим, що квартира АДРЕСА_1 належить їй на підставі договору дарування від 21 липня 2004 року.

В квартирі залишився проживати прописаний до укладення договору дарування ОСОБА_2, який в квартирі не проживає, не оплачує комунальні платежі.

Посилаючись на викладене позивачка просить позов задовольнити.

В судовому засіданні позивачка, представник позивачки позов підтримали в повному обсязі, просили його задовольнити. Додатково позивачка пояснила, що ОСОБА_2 є її братом, який був зареєстрований в квартирі за проханням їх матері ОСОБА_3 Однак, не зважаючи на реєстрацію відповідач в квартирі не проживав.

Відповідач в судовому засіданні проти задовлення позову заперечував, пояснивши, що в квартирі АДРЕСА_1 був зареєстрований за проханням матері 10.06.2004 року; про відчудження матірю даної квартирі нічого не знає; комунальні платежі не оплачує; в квартирі не проживає у звязку з конфліктними відносинами, які склались між ним та матірю.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і обєктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що спірним житловим приміщенням є однокімнатна квартира АДРЕСА_1, яка належить позивачці на підставі договору дарування від 22 липня 2004 року укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_1, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 (а.с.8)

В квартирі з 10 червня 2004 року зареєстрований відповідач ОСОБА_2 (а.с.10)

Позивачка, допитана в якості свідка мати сторін ОСОБА_3 заперечили факт вчинення перешкод відповідачу в проживанні в спірній квартирі і відповідач не надавши доказів таким перешкодам пояснив, що до органів ЖЕК, провоохоронних органів з приводу існування перешкод в користуванні квартирою він не звертався.

Згідно вимог ст. 405 ЦК України члени сімї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сімї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сімї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Відповідно до ч.2 ст. 3 СК України сімю складають особи, які спільно проживають, повязані спільним побутом, мають взаємні права та обовязки.

Зважаючи на викладене суд позбавлений можливості вважати сторін по справі сімєю не зважаючи на близьку спорідненість ( брат сестра).

Відповідно до ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно вимог п.1 ч.1 ст. 364 ЦК України право власності припиняється у разі відчуження власником свого майна;.....

Таким чином, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про визнання відповідача таким, що втратив право користування житловою площею є обгрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 15, 60, 212-215 ЦПК України, ст.ст. 405 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.04.1985 року „Про деякі питання, що виникають в практиці застосування судами Житлового Кодексу України суд,

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування квартирою № 177 по пр. Маяковського, 4-Г в місті Києві.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції шляхом подачі в 10 денний строк з дня проголошення рішення заяви про апеляційне оскарження і подання після цього протягом 20 днів апеляційної скарги.

Суддя: