Індустріальний районний суд м.Дніпропетровська
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
18 лютого 2010 року Справа № 2-589/10
Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська у складі:
головуючого судді Мірошниченко Н.В.,
при секретарі Баштаненко І.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпропетровську цивільну справу
про розірвання шлюбу,-
У січні 2010 року ОСОБА_1 (позивач) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 (відповідач) про розірвання шлюбу. У своїй позовній заяві та у судовому засіданні позивачка посилається на те, що шлюб з відповідачем було зареєстровано 14.03.1987 року відділом РАЦС Підгороднянського міськвиконкому Дніпропетровської області, актовий запис № 47; від шлюбу мають повнолітню дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1; сімейне життя з відповідачем не склалось через різні погляди на життя; з 2000 року припинили спільне господарство та проживають окремо кожен у своїй квартирі; спору про розподіл майна не існує. Позивачка вважає, що родина розпалася остаточно і не може бути відновлена. Просила шлюб розірвати.
Відповідач про час і місце судового засідання повідомлений згідно правил ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України). В судове засідання не зявився причини своєї неявки суду не повідомив.
Суд ухвалив, у відповідності зі ст. 224 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) та за згодою позивача, провести заочний розгляд справи.
Вислухавши пояснення позивача, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню по наступним підставам.
Судом встановлено, що сторони знаходяться у шлюбі з 14.03.1987 року. Від шлюбу мають повнолітню дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Сторони з 2000 року не ведуть сумісне господарство, не підтримують шлюбні відносини, проживають окремо. Їх сімя розпалася з причини несумісності характерів, через різні погляди на життя, що в результаті послужило підставою до того, що між сторонами були втрачені почуття любові та поваги, що і призвело у підсумку до остаточного розпаду сімї. Майновий спір відсутній.
Вказані обставини підтверджуються поясненнями позивача у судовому засіданні та в позовній заяві.
У відповідності зі ст. 110 Сімейного Кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним з подружжя.
Згідно зі ст. 112 Сімейного Кодексу України, при розгляді справи про розірвання шлюбу суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу.
Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дітей, що мають істотне значення.
З огляду на вищевикладене і приймаючи до уваги те, що шлюбні відносини між сторонами по даній справі припинені десять років тому і з цього часу більше не відновлювалися, суд дійшов висновку про те, що родина сторін розпалася остаточно, відновлення бути не може, і шлюб підлягає розірванню.
Оскільки позовні вимоги задоволено у повному обсязі, згідно ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені нею судові витрати: судовий збір у розмірі 8 грн. 50 коп. та витрати на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи у суді у розмірі 30 грн.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 105, 110, 112 Сімейного кодексу України, ст.ст. 8,10, 11, 31, 57, 60, 88, 212-215, 224 Цивільного процесуального кодексу України, суд ,
Шлюб, зареєстрований 14.03.1987 року відділом РАЦС Підгороднянського міськвиконкому Дніпропетровської області, актовий запис № 47 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - розірвати.
Стягнути при видачі свідоцтва про розірвання шлюбу в органах РАЦС в прибуток держави з ОСОБА_2 державне мито у розмірі 17 грн. ОСОБА_1 від сплати державного мита звільнити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати у розмірі 38 грн. 50 коп.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії .
Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області через районний суд шляхом подання в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги або шляхом подання в десятиденний строк з дня проголошення рішення заяви про апеляційне оскарження і поданням після цього протягом двадцяти днів апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Суддя Н.В.Мірошниченко