Кіровський районний суд м.Дніпропетровська
Справа №2-1661/2010
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2010 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

головуючого-судді - Казака С.Ю.

при секретарі - Бабка Г.Г.

за участю позивачів - ОСОБА_1, ОСОБА_2, А.П., ОСОБА_3, ОСОБА_4,

ОСОБА_5

представника відповідача - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Дніпропетровську цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 в своїх інтересах та інтересах неповнолітнього ОСОБА_7 до виконавчого комітету Кіровської районної у м.Дніпропетровську ради, третя особа Пята Дніпропетровська державна нотаріальна контора, про припинення права спільної сумісної власності та визнання права спільної часткової власності,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулись до суду з позовом до виконавчого комітету Кіровської районної у м.Дніпропетровську ради, третя особа Пята Дніпропетровська державна нотаріальна контора, про припинення права спільної сумісної власності та визнання права спільної часткової власності. В обґрунтування позову зазначили, що 16.03.1998 року ОСОБА_1, її батьками ОСОБА_8 та ОСОБА_9, чоловіком ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 була приватизована квартира АДРЕСА_1. Приватизація квартири провадилась у відповідності із Законом України „Про приватизацію державного житлового фонду та була надана ним на праві спільної сумісної власності, про що 16.03.1998 року виконавчим комітетом Дніпропетровської міської ради народних депутатів було видане свідоцтво про право власності на житло. 01.07.2003 року померла мати ОСОБА_1 - ОСОБА_8 Спадкоємцями першої черги після її смерті були вона - ОСОБА_1 та її батько ОСОБА_9 Після смерті матері ОСОБА_1 з батьком із заявою про прийняття спадщини до державної нотаріальної контори не звертались, але на час відкриття спадщини постійно проживали разом із ОСОБА_8 та в силу ст.1268 ЦК України фактично прийняли спадщину. 17.05.2001 року ОСОБА_9 склав заповіт на імя ОСОБА_1, посвідчений приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_10 яким заповідав останній належну йому частину житлової квартири АДРЕСА_2. 08.06.2008 року ОСОБА_9 помер. Після його смерті ОСОБА_1, як єдина спадкоємиця, звернулась до Пятої державної нотаріальної контори із заяво про прийняття спадщини, але їй було відмовлень в оформленні спадщини за причиною того, що у свідоцтві про право власності на квартиру не вказана частка померлого та було запропоновано звернутися до суду для визначення часток у праві спільної сумісної власності. Квартира АДРЕСА_2 була приватизована восьма фізичними особами, в звязку з чим частка кожного із них складає по 1/8 частині квартири. Оскільки ОСОБА_9 та ОСОБА_8 померли, а угоди між ними та іншими співвласниками не було укладено, вони вимушені звернутись до суду з позовом про визначення часток та визнанні права власності на квартиру. З урахуванням зазначеного, в подальшому уточнивши позовні вимоги, просили припинити право спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_2; визнати за ОСОБА_1 право власності на 3/8 частини квартири АДРЕСА_2, які складаються з 1/8 частини квартири в порядку приватизації, 1/16 частини квартири в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_8 та 3/16 частин квартири в порядку спадкування за заповітом після смерті батька ОСОБА_9; визнати за ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 право власності на 1/8 частину квартири в порядку приватизації.

В судовому засіданні позивачі в повному обсязі підтримали свої позовні вимоги та, посилаючись на викладені в позові підстави, просили його задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача виконавчого комітету Кіровської районної у м.Дніпропетровську ради в судовому засіданні позов визнала частково та не заперечувала проти його задоволення щодо визначення часток позивачів у праві спільної сумісної власності на квартиру та припинення права спільної сумісної власності. В частині визнання права власності на частки квартири в порядку спадкування та приватизації заперечувала, оскільки в цій частині відсутній спір між сторонами та позивачі мають право вирішити це питання та зареєструвати право власності у передбаченому законом порядку.

Представник третьої особи Пятої Дніпропетровської державної нотаріальної контори в судове засідання не зявився. В наданій до суду заяві просили розглянути справу у відсутності представника нотаріальної контори.

Суд, заслухавши пояснення позивачів та представника відповідача, дослідивши матеріали справи в їх сукупності, приходить до висновку про те, що позовна заява підлягає частковому задоволенню за наступних підстав.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого виконавчим комітетом Дніпропетровської міської ради народних депутатів 16.03.1998 року згідно з розпорядженням від 16.03.1998 року №5/349-98, квартира АДРЕСА_3 належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_1, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 (а.с.7).

Згідно свідоцтва про смерть серії І-КИ №511532 виданого 08.07.2003 року Відділом реєстрації смерті в м.Дніпропетровську Дніпропетровського обласного управління юстиції, ОСОБА_8 померла 01.07.2003 року, про що зроблений відповідний актовий запис №5441 (а.с.10).

Згідно свідоцтва про смерть серії І-КИ №220141 виданого 09.06.2008 року Бузівською сільською радою Магдалинівського району Дніпропетровської області, ОСОБА_9 помер 08.06.2008 року, про що зроблений відповідний актовий запис №28 (а.с.8).

Відповідно до заповіту, посвідченого 17.05.2001 року приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_10, ОСОБА_9 заповідав належну йому частину квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_1 (а.с.9).

Таким чином, судом встановлено, що після смерті ОСОБА_9 відкрилася спадщина на належну йому частину квартири АДРЕСА_2. В звязку з чим, позивачка ОСОБА_1, як спадкоємець за заповітом, звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але нотаріусом їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, тому що згідно свідоцтва про право власності частки співвласників є спільними сумісними та не виділені частки померлого у спільному майні (а.с.13).

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч.1 ст.1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на

загальних підставах.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.370 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Відповідно до с.372 ЦК України майно, що є у спільній сумісній власності, може бути

поділене між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення. У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється.

Відповідно до ч.1 ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин.

Оскільки в частині визнання права власності на частки квартири в порядку спадкування та приватизації між сторонами по справі відсутній спір та це питання позивачі мають право вирішити у передбаченому законом позасудовому порядку, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню та слід визначити, що частки ОСОБА_8, яка померла 01.07.2003 року, ОСОБА_9, який помер 08.06.2008 року, що входять до складу спадкової маси, у спільній власності на квартиру АДРЕСА_2, складають по 1/8 частині; визначити, що частка ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_7 у спільній власності на квартиру АДРЕСА_4, складає по 1/8 частині. Право спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_2 у відповідності до ст.372 ЦК України припинити.

В іншій частині в задоволенні позову слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.370,372,1217,1226 ЦК України, ст.ст.3,10-12,15,58-62,212-215 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 в своїх інтересах та інтересах неповнолітнього ОСОБА_7 до виконавчого комітету Кіровської районної у м.Дніпропетровську ради, третя особа Пята Дніпропетровська державна нотаріальна контора, про припинення права спільної сумісної власності та визнання права спільної часткової власності - задовольнити частково.

Визначити, що частки ОСОБА_8, яка померла 01 липня 2003 року, ОСОБА_9, який помер 08.06.2008 року, що входять до складу спадкової маси, у спільній власності на квартиру АДРЕСА_2, складають по 1/8 частині.

Визначити, що частка ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_7 у спільній власності на квартиру АДРЕСА_4, складає по 1/8 частині.

Право спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_2 припинити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на подачу заяви про апеляційне оскарження.

Рішення суду може бути оскаржено до апеляційного суду Дніпропетровської області через Кіровський районний суд м.Дніпропетровська шляхом подачі протягом десяти днів з дня проголошення рішення заяви про апеляційне оскарження і подачі протягом двадцяти днів після подання заяви про апеляційне оскарження апеляційної скарги.

Суддя С.Ю.Казак