АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
Провадження № Суддя доповідач Кукліна Н.О.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 серпня 2010 року судова колегія судової палати з цивільних справ апеляційного суду Харківської області у складі:

Головуючого Кукліної Н.О.

Суддів Кокоші В.В.

ОСОБА_1

При секретарі Назаренко О.О.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини по апеляційній скарзі ОСОБА_2

на рішення Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 6 липня 2010 року,-

ВСТАНОВИЛА:

У березні 2010 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визначення додаткового строку , достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті матері ОСОБА_5, що настала 9 грудня 200 року. Після смерті матері вона з сестрами звернулася до нотаріуса, яка їх повідомила про те, що прийнятя грошових вкладів за заповідальним розпорядженням спадкодавця є прийняттям спадщини і подача заяви нотаріальної контори не вимагається. 20 квітня 2009 року помер їх батько, який все своє майно заповів ОСОБА_3, котра здійснювала за ним догляд до його смерті. Після смерті батька їй стад відомо , що сестра ОСОБА_3 подала до нотаріальної контори у шестимісячний строк заяви про прийняття спадщини як після смерті матері, та і батька. Вона має рівне з сестрою право на спадщину після смерті матері. Просить визначити їй додатковий строк у три місці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_5 до нотаріальної контори, бо така заява нею не подана з поважних причин через хворобу.

Відповідач ОСОБА_4 позов визнала, зазначаючи, що вона також має право на спадщину після смерті матері нарівні з сестрами . Її позов про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері знаходиться на вирішенні у суді.

Відповідач ОСОБА_3 проти позову заперечувала, зазначаючи, що при подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері вона повідомила нотаріуса про сестер та батька, які нарівні з нею мають право на спадщину. Також нею повідомлено сестер про звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері. Після смерті матері вона забрала до себе батька . які був інвалідом і потребував постійного догляду. У позивачки перешкод для подачі заяви до нотаріальної контори не було.

Рішенням Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 6 липня 2010 року в позові ОСОБА_2 про визначення додаткового строку , достатнього для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_5 , що настала 9 грудня 2003 року зідмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 ставиться питання про скасування рішення суду 1 істанції та ухваленні судом апеляційної інстанції нового рішення про задоволення її позову та встановлення додаткового строку у три місяці для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_5, що настала 9 грудня 2003 року.

Судова колегія заслухавши доповідь судді-доповідача, вислухавши пояснення сторін, обговоривши наведені в скарзі доводи та заперечення, перевіривши матеріали справи знаходить апеляційну скаргу не підлягаючою задоволенню виходячи з наступного.

Факт відкриття спадщини після смерті ОСОБА_5, що настала 9 грудня 2003 року, не заперечується. Також не заперечується, що позивачка та відповідачі мають рівне право на спадкування після смерті їх матері у першу чергу.

Відповідно до п.4 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України до спірних правовідносин, що виникли між сторонами до набрання чинності цим кодексом та продовжували існувати після набрання ним чинності, застосовуються положення ст.ст. 1270, 1272 ЦК України , згідно яким для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини , суд може визначити йому додатковий строк , достатній для поданная ним заяви про прийняття спадщини. Поважними при цьому вважаються причини , які з огляду на моральні норми суспільства виправдовують поведінку спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини.

Строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 сплинув 9 червня 2004 року що не заперечується.

Позивач ОСОБА_2 із заявою до нотаріальної контори про невидачу спадкоємцям свідоцтва про право на спадщину після смерті матері ОСОБА_5 звернулася 23 лютого 2010 року. ( а.с.61)

Раніше, 14 вересня 2005 року , ОСОБА_2 у секретаря виконавчого комітету Верхньоорільської сільської ради Первомайського району Харківської області склала і засвідчила письмову заяву для нотаріальної контри під реєстровим номером № 61 про не прийняття нею, ОСОБА_2, спадщини після смерті матері ОСОБА_5, що настала 9 грудня 2003 року. ( а.с.70)

Висновок суду першої інстанції про недоведеність позивачем факту пропуску шестимісячного строку на звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері з поважної причини відповідає обставинам справи і доводами апеляційної скарги не спростовується.

Твердження позивача ОСОБА_2 про те, що строк для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_5 нею пропущені з поважної причини через хворобу судом першої інстанції перевірялися і підтвердження не знайшли. Надані до апеляційної скарги виписки із історії хвороби на висновки суду першої інстанції не впливають.

Посилання позивача на одержання грошового вкладу по заповідальному розпорядженню вкладника ОСОБА_5 на висновки суду першої інстанції також не впливає, бо згідно до ст. 564 ЦК УССР, що діяв на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_5, вклади, відносно яких є розпорядження вкладника, до складу спадкового майна не входять.

Згідно ст. 303 ЦПК України апеляційний суд в апеляційному порядку перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду 1 інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених в суді 1 інстанції. Апеляційний суд досліджує докази, які судом 1 інстанції були досліджені з порушенням встановленого порядку або в дослідженні яких було неправомірно відмовлено, а також нові докази, неподання яких до суду 1 інстанції було зумовлено поважними причинами.

При вирішенні спору та ухваленні рішення суд 1 інстанції виходив відповідно до ст.ст. 10,11,60, 212,213 ЦПК України із повно і всебічно зясованих обставин, на які сторони посилались, як на підставу своїх вимог та заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судовою колегію не встановлено таких порушень норм процесуального та матеріального права, які могли стати підставою відповідно до вимог ст.. 309 ЦПК України для перегляду рішення суду першої інстанції та ухваленні нового.

Згідно ст. 308 ЦПК України апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судова колегія , перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду 1 інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді 1 інстанції, визнає , що рішення судом 1 інстанції ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, що відповідно до ст. 308 ЦПК України є підставою для відхилення апеляційної скарги

Керуючись ст.ст. 303,304,307, 308,313, 317, 319, 324 ЦПК України, судова колегія

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 відхилити.

Рішення Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 6 липня 2010 року залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили негайно і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного суду України протягом двадцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий:

Судді: