ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОСОБА_1
справа № 2-3044/10
провадження № Б/н 1422
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" квітня 2010 р. Дарницький районний суд м. Києві в складі:

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Павлюку Д.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3. 3-я особа: КП «Управління житлового господарства» Дарницького району м. Києва про встановлення порядку користування жилим приміщенням, усунення перешкод в користуванні житлом,

ВСТАНОВИВ :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачки про встановлення конкретного порядку користування жилим приміщенням, усунення перешкод в користуванні житлом.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_2 позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити, пояснивши, що сторони є співвласниками квартири АДРЕСА_1, а саме: він має право власності на 2/3 частини вказаної квартири, а відповідачка на 1/3 частину. Відповідачка зі своїм співмешканцем займають кімнату жилою площею 15.0 м2 ,а він раніше займав кімнату жилою площею 17,3 м2. Однак ОСОБА_3 та її співмешканець чинили перешкоди йому у користуванні спірною квартирою, погрожували йому, виганяли з неї, тому він деякий час був вимушений проживати у батьків своєї дружини. Тому позивач просить зобов'язати відповідачку не чинити перешкоди у користуванні спірною квартирою як співвласника та визначити конкретний порядок проживання в ній, виділивши йому у користування дві кімнати жилою площею 17,3 м2 та 10,2 м2, які пропорційно відповідають його частці власності, а відповідачці - одну кімнату жилою площею 15,0 м2.

Представник позивача ОСОБА_2 ОСОБА_4 позовні вимоги в судовому засіданні також підтримав, просив їх задовольнити, повністю погодившись та підтримавши пояснення позивача, надавши суду аналогічні пояснення.

Відповідачка ОСОБА_3 вимоги позову визнала частково, пояснивши, що сторони дійсно є співвласниками спірної квартири, при цьому відповідачка проживає в кімнаті жилою площею 15.0 м2, а позивач сам переїхав до житла своєї дружини і ніхто ніяких перешкод у користуванні житлом не чинив. А на встановлення конкретного порядку користування спірним житлом, запропонованим позивачем, вона згідна.

3-я особа: КП «Управління житлового господарства» Дарницького району м. Києва в судове засідання не з'явилось, про розгляд справи було двічі повідомлене належним чином (а.с.27; 30), але у направленій заяві до суду просило розглянути справу у відсутність свого представника (а.с.24).

Заслухавши сторони, свідків, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги необхідно задовольнити з наступних підстав.

Суд в межах заявлених позовних вимог та наданих сторонами доказів по справі встановив наступні обставини та правовідносини.

У відповідності до ч.1 ст.355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Як наголошує ч.1 ст.356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Спірна квартира АДРЕСА_2 є трьохкімнатною, ізольованою квартирою жилою площею 42.5 м2 загальною площею 70.2 м2 розташованою на 11 поверсі 14-ти поверхового будинку. До складу житлової площі входять окремі кімнати 17.3 м2, 15.0 м2 та 10.2 м2 ,що підтверджується ксерокопією технічного паспорту спірної квартири (а. с. 9-10). Зареєстрованими в спірній квартирі на день розгляду справи є позивач та відповідачка, а також їх мати ОСОБА_5, про що свідчить довідка Ф-3 (а.с. 11). Вказані обставини не заперечувались учасниками процесу.

З березня 2008 року відділом приватизації житла Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації було видано свідоцтво про право власності на житло - квартиру АДРЕСА_1, в якому зазначено, що вона дійсно належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_3, ОСОБА_5 та ОСОБА_2 у рівних долях (а.с.6).

21 жовтня 2009 року ОСОБА_5 подарувала позивачу ОСОБА_2А 1/3 частину квартири АДРЕСА_1, уклавши договір дарування від 21.10.2009 року, який був посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 у реєстрі за №4240 (а.с.7) і зареєстрований КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна»

Згідно ч.І. ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. І

Як наголошує ст. 150 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду , обмінювати, закладати укладати інші не заборонені законом угоди.

У відповідності до ч.4. ст.41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Як зазначає ч.1 ст.321 ЖК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

А ч.1 ст.391 ЦК України зазначає, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

На даний час відповідачка займає і користується кімнатою жилою площею 15.0 м2 а її мати - ОСОБА_5 іншою кімнатою жилою площею 10.2 м2. Вказані обставини не заперечували учасники процесу.

Поскільки позивач ОСОБА_2 є співвласником спірної квартири, при цьому він має право володіти, користуватись, розпоряджатись своїм майном на власний розсуд, відповідачка незаконно перешкоджає йому у здійсненні своїх прав та законних інтересів щодо власного майна, що було підтверджено показаннями свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8, тому він має повне і беззаперечне право користування спірним жилим приміщенням, і відповідачку ОСОБА_3 необхідно зобов'язати не чинити перешкоди позивачу в користуванні квартирою №8 в будинку №174-Б по вул. Харківське шосе в м. Києві в судовому порядку. За таких підстав суд вважає необхідним задовольнити позов в цій частині.

Згідно ч.3, ст.358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

Виходячи часток власності кожного із співвласників, позивачу ОСОБА_2 належить праві власності 2/3 частини від усієї спірної квартири (42.5 м2? 3 х 2). а відповідачці ОСОБА_3 - належить 1/3 частина від усієї квартири (42.5 м2? 3 х 1). З цього приводу, якщо брати у частковому співвідношенні до житлової площі спірної квартири, то позивачу у перерахунку на житлову площу належить 28.34 м2 а відповідачці - 14.17 м2 ,що є меншим розміром двох кімнат жилою плошею 17.3 м2 та 10.2 м2 для користування позивача (17.3 + 10.2 + 27.5 м2), ніж розмір його частки від спірної квартири, при цьому позивачці визначається у користування кімната жилою площею у 15,2 м2 ,яку вона і займає на даний час, що є більшим розміром її частки власності від спірної квартири і не порушує її особистих житлових прав. За таких обставин суд вважає необхідним позовні вимоги задовольнити у повному обсязі, як заявлені об'єктивно, обгрунтовано та законно Приміщення загального користування необхідно залишити у загальному користуванні.

Керуючись ст.10; 11; 60; 61; 88; 169; 209; 213-215 ЦПК України, на підставі ст.41 Конституції України, ст .319; 321; 355; 366; 358; 391 ЦК України, ст. 150 ЖК України, суд

В И Р ІШИВ:

Позов задовольнити.

Встановити конкретний порядок користування жилим приміщенням квартири АДРЕСА_1, виділивши в користування ОСОБА_2 дві житлові кімнати жилою площею 17,3 м2 та 10.2 м2 а ОСОБА_3 - одну житлову кімнату жилою площею 15.0 м2

Приміщення загального користування залишити у загальному користуванні.

Зобовязати КП «Управління житлового господарства» Дарницького району м. Києва укласти окремі договори на участь у витратах на утримання будинку та прибудинкової території: з ОСОБА_2 на дві житлові кімнати жилою площею 17.3 м2 та 10,2 м2 в квартирі АДРЕСА_1, а з ОСОБА_3 - на одну житлову кімнату жилою площею 15.0 м2 в квартирі АДРЕСА_3.

Зобов'язати ОСОБА_3 не чинити перешкоди ОСОБА_2 у користуванні двома житловими кімнатами жилою площею 17.3 м2 та 10.2 м2 в квартирі АДРЕСА_1.

Заяву про апеляційне оскарження рішення суду може бути подано протягом 10 днів з дня оголошення рішення до Дарницького районного суду м. Києва.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Апеляційного суду м. Києва протягом днів після подання заяви про апеляційне оскарження через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя