Справа №2-137/2010 рік
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.10.2010 року Сколівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого - судді Янка Б.Я.;

при секретарі Павкевич Н.Я.;

з участю адвокатів ОСОБА_1;

та ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Сколе справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, з участю третьої особи - Лавочнянської сільської ради Сколівського району Львівської області про поновлення пропущеного строку звернення до суду та визнання права власності на 1/4 житлового будинку в порядку спадкування за законом після смерті матері;

зустрічним позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_3, ОСОБА_7, ОСОБА_5 про визнання права власності на ? частину спадкового майна в порядку спадкування за законом після смерті батька;

зустрічним позовом ОСОБА_7 до ОСОБА_3, ОСОБА_6, ОСОБА_5 про визнання права власності на ? частину спадкового майна в порядку спадкування за законом після смерті батька;

зустрічним позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_7, ОСОБА_6, ОСОБА_3 про продовження терміну на прийняття спадщини та визнання права власності на ? частину спадкового майна в порядку спадкування за законом після смерті батька, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_3 звернувся в суд із позовною заявою, в якій просить поновити пропущений з поважних причин строк звернення до суду із даним позовом та визнати за ним право власності на житловий будинок № 25-а, розташований по вул. Гірській у с. Тернавка Сколівського району Львівської області в порядку спадкування за законом після смерті матері. В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що він є єдиним спадкоємцем після смерті матері ОСОБА_8, яка померла 21.11.1995 року. Хоча матір з 1983 року проживала та померла у ІНФОРМАЦІЯ_1, проте до цього часу проживала у ІНФОРМАЦІЯ_2 у спірному будинку разом із своїм батьком (дідусем позивача) - ОСОБА_9, який і збудував у 1958 році спірний будинок. 25.12.1974 року ОСОБА_9 помер, не склавши заповіту. Після смерті ніхто із спадкоємців за законом спадщини не прийняв, оскільки ані проживали разом із ним на день смерті, ані не подали відповідної заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Єдиною особою, яка прийняла спадщину, була його матір - ОСОБА_8 (дівоче - ОСОБА_9) М.В., оскільки на день смерті свого батька проживала разом із ним та продовжувала жити у спірному будинку до 1983 року, не оформивши відповідне право. 21.11.1995 року матір померла. Відповідачі по справі є рідними братами та сестрами його покійної матері, які впродовж останніх 25 років не цікавилися спірним будинком і не мали наміру цього робити. Він сам, вже після смерті матері, почав виготовляти та відновлювати документацію на спірний будинок. 06.08.2010 року позивач ОСОБА_3 подав заяву про уточнення позовних вимог, згідно якої просить поновити пропущений ним з поважних причин строк звернення до суду із даним позовом та визнати за ним право власності на ? вказаного вище житлового будинку. Зміна позовних вимог повязана з тим, що предметом спадкового майна є лише ? частина спірного будинку, яка належала дідусю на час його смерті, з якої половину успадкувала його матір і, як наслідок, він та половину успадкувала тітка (сестра матері) ОСОБА_6, оскільки обидві на час смерті свого батька проживали разом з ним, що виявилося вже під час судового розгляду.

Позивач ОСОБА_3 та його адвокат ОСОБА_1 в судовому засіданні уточнені позовні вимоги підтримали з підстав, викладених у позовній заяві та заяві про уточнення позовних вимог від 06.08.2010 року, просять позов задовольнити у повному обсязі. В задоволенні зустрічних позовних вимог ОСОБА_6 просять відмовити в частині визнання за нею права власності на 1/4 частини спадкового майна, а в задоволенні зустрічних позовних вимог ОСОБА_5 та ОСОБА_4 просять відмовити у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_6 подала до суду зустрічну позовну заяву, в якій просить визнати за нею право власності на ? частину житлового будинку № 25-а, розташованого по вул. Гірській у с. Тернавка Сколівського району Львівської області після смерті батька. В обґрунтування вимог зустрічної позовної заяви покликається на те, що на час смерті батька ОСОБА_9, який помер 25.12.1974 року, вона проживала разом із ним у спірному будинку і прийняла спадщину. Переїхала вона на постійне місце проживання у ІНФОРМАЦІЯ_3 лише у 1977 році, проте продовжувала доглядати за батьківським будинком. У судовому засіданні 17.08.2010 року ОСОБА_6 в усній формі уточнила заявлені нею зустрічні позовні вимоги, згідно з якими просить визнати за нею право власності на ? частину спірного будинковолодіння в порядку спадкування за законом після смерті батька та не заперечує проти визнання за позивачем ОСОБА_3 права власності на іншу ? частини згаданого будинковолодіння після смерті його матері ОСОБА_8, оскільки вони обидві фактично прийняли спадщину після смерті батька.

Відповідач за первісним позовом і позивач за зустрічним позовом ОСОБА_6, а також її адвокат ОСОБА_2 у судовому засіданні вимоги уточненої зустрічної позовної заяви підтримали у повному обсязі, просять позов задовольнити з підстав, викладених у зустрічній позовній заяві. Проти позовних вимог ОСОБА_3 не заперечують, а у задоволенні зустрічних позовних вимог ОСОБА_4 і ОСОБА_5 просять відмовити у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_4 подала до суду зустрічну позовну заяву, в якій просить визнати за нею право власності на ? частину житлового будинку № 25-а, розташованого по вул. Гірській у с. Тернавка Сколівського району Львівської області після смерті батька. В обґрунтування вимог зустрічної позовної заяви покликається на те, що хоча вона під час смерті батька ОСОБА_9 у 1974 році проживала у ІНФОРМАЦІЯ_4, однак постійно відвідувала батьківський будинок і допомагала йому по господарству та ремонтних роботах. Тому вважає, що вправі претендувати на ? частину спірного будинку.

Відповідач за первісним позовом і позивач за зустрічним позовом ОСОБА_4 у судовому засіданні вимоги зустрічної позовної заяви підтримала у повному обсязі, просить позов задовольнити з підстав, викладених у зустрічній позовній заяві. Проти позовних вимог

ОСОБА_3 та зустрічних позовних вимог ОСОБА_6 і ОСОБА_5 просить відмовити у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_5 подав до суду зустрічну позовну заяву, в якій просить визнати за ним право власності на ? частину житлового будинку № 25-а, розташованого по вул. Гірській у с. Тернавка Сколівського району Львівської області після смерті батька. В обґрунтування вимог зустрічної позовної заяви покликається на те, що хоча на час смерті батька ОСОБА_10, який помер 25.12.1974 року він і не проживав разом з ним, проте вживав необхідних заходів для збереження батьківського будинку та наглядав за ним. Крім того він, разом із своїми сестрами ОСОБА_11, ОСОБА_6 та ОСОБА_4 обробляли присадибну земельну ділянку та проводили ремонтні роботи спірного будинку. 27.10.2009 року відповідач ОСОБА_5 подав додаткову зустрічну позовну заяву, згідно якої просить окрім вже заявлених зустрічних позовних вимог також продовжити строк на прийняття спадщини, оскільки такий він пропустив з поважних причин.

Представник відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом ОСОБА_5 - ОСОБА_12 у судовому засіданні вимоги уточненої зустрічної позовної заяви підтримав у повному обсязі, просить позов задовольнити з підстав, викладених у зустрічній позовній заяві та додатковій зустрічній позовній заяві від 27.10.2009 року. Проти позовних вимог ОСОБА_3 та зустрічних позовних вимог ОСОБА_6 і ОСОБА_4 просить відмовити у повному обсязі.

Представник третьої особи - Лавочнянської сільської ради Сколівського району Львівської області ОСОБА_13 у судовому засіданні зазначила, що згідно даних господарської книги № 10 с. Тернавка Сколівського району на час смерті дідуся позивача та батька відповідачів ОСОБА_9 у 1974 році у житловому будинку проживали та були зареєстровані матір позивача - ОСОБА_14 та її сестра ОСОБА_15, які і прийняли спадщину після його смерті. Тому вважає, що ? спірного будинку повинна бути успадкована по ? частині позивачем після смерті його матері ОСОБА_8 та відповідачем ОСОБА_6. Що стосується зустрічних позовних вимог ОСОБА_4 та ОСОБА_5, то такі вважає безпідставними.

Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно зясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, зустрічні позовні вимоги, а також заперечення сторін, обєктивно оцінивши докази, які мають значення для вирішення справи, суд приходить до висновку, що уточнені позовні вимоги ОСОБА_3 та уточнені зустрічні позовні вимоги ОСОБА_6 слід задовольнити, а у задоволенні зустрічних позовних вимог ОСОБА_4 та ОСОБА_5 слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до ст. 256 ЦК України, для звернення особою до суду із позовом про захист своїх прав та інтересів встановлюється позовна давність, тобто строк, у межах якого особа може звернутися до суду. Відповідно до ст. ст. 257-258 вказаного Кодексу, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки, окрім випадків, до яких застосовується спеціальна позовна давність.

З пояснень позивача за первісним позовом ОСОБА_3 у судовому засіданні вбачається, що останній не звертався раніше до суду із даним позовом, оскільки не мав жодних документів, необхідних для звернення до' суду із позовом про визнання права власності на спірний будинок. Такі документи ним були отримані лише у 2008 році, після чого він і звернувся до суду. Факт виготовлення доданих до позовної заяви документів у 2008 році вбачається безпосередньо із їх змісту. На підставі вказаного, суд вважає, що позивачем ОСОБА_3 пропущено строк позовної давності звернення до суду для захисту свого права щодо визнання права власності на частину житлового будинку з поважних причин. Також з цих-же причин суд вважає поважним пропущення строку звернення до суду із зустрічним позовом ОСОБА_6.

Відповідно до ч. 5 ст. 267 Цивільного кодексу України, якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, то порушене право підлягає захисту.

В судовому засіданні встановлено, що спадкодавець ОСОБА_8, після смерті якої позивач за первісним позовом ОСОБА_3 має намір оформити спадщину, померла 21.11.1995 року у м. Стрий Львівської області, що стверджується копією свідоцтва про смерть серії І-СГ № 009500, виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану Стрийського району Львівської області 22.11.1995 року (а. с. 12). Вказаний день є одночасно часом відкриття спадщини після її смерті. Заповіту ОСОБА_8 не складала. Позивач за первісним позовом ОСОБА_3 є єдиним спадкоємцем майна померлої за законом.

Покійна ОСОБА_8 (дошлюбне прізвище - ОСОБА_5) на час смерті проживала у ІНФОРМАЦІЯ_5, в який вона разом із позивачем переїхала у 1983 році у звязку із одруженням, що стверджується довідкою № 285/03-01-50, виданою Відділом реєстрації актів цивільного стану м. Стрия Стрийського міськрайонного управління юстиції 07.11.2008 року (а. с. 11). Позивач ОСОБА_3 на час смерті матері проживав разом з нею у вказаному будинку і продовжує там проживати по даний час, що стверджується відміткою у його паспорті (а. с. 7) і, таким чином, у відповідності до ст. 549 ЦК Української PCP в редакції 1963 року прийняв спадщину після смерті матері.

До 1983 року покійна ОСОБА_8 проживала у ІНФОРМАЦІЯ_6 у житловому будинку, збудованому її батьком (дідусем позивача за первісним позовом) ОСОБА_9. Той факт, що покійна матір позивача за первісним позовом ОСОБА_8 була рідною дочкою ОСОБА_9 стверджується довідкою вих. № 224/03-07, виданою Відділом реєстрації актів цивільного стану Сколівського районного управління юстиції 04.11.2008 року (а. с. 10).

25.12.1974 року ОСОБА_9 помер, що стверджується копією свідоцтва про смерть серії І-СГ № 137874, виданого повторно Відділом реєстрації актів цивільного стану Сколівського районного управління юстиції Львівської області 24.10.2008 року (а. с. 13). Згідно довідки вих. № 693, виданої виконавчим комітетом Лавочнянської сільської ради Сколівського району Львівської області 05.09.2008 року (а. с. 15), покійний ОСОБА_9 являвся власником 1/2 частини житлового будинку у с. Тернавка Сколівського району. Рішенням виконавчого комітету Лавочнянської сільської ради Сколівського району Львівської області № 54 від 22.09.2008 року вказаному вище житловому будинку у с. Тернавка присвоєно адресний номер - вул. Гірська, 25-а (а. с. 14).

Як уже зазначалось вище, дідусь позивача за первісним позовом і батько позивачів за зустрічними позовами ОСОБА_9 помер 25.12.1974 року, що є одночасно часом відкриття спадщини після його смерті. Заповіту ОСОБА_9 не складав. Таким чином, матір позивача ОСОБА_8 та позивачі за зустрічними позовами ОСОБА_4, ОСОБА_5 і ОСОБА_6 мали прийняти спадщину за законом правилами ЦК Української PCP в редакції 1963 року.

Відповідно до ст. 548 Цивільного кодексу Української PCP в редакції 1963 року для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Відповідно до ст. 549 зазначеного кодексу визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном і якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийнятгя спадщини. Зазначені дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. З часу відкриття спадщини, впродовж подальших шести місяців і до часу смерті, ані матір позивача ОСОБА_8, ані позивачі за зустрічними позовами ОСОБА_4, ОСОБА_5 і ОСОБА_6 не подавали до Сколівської державної нотаріальної контори заяв про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_9, з відповідною заявою до суду про продовження пропущеного строку на прийняття спадщини не зверталися.

Однак, судом встановлено, що матір позивача за первісним позовом ОСОБА_8 та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_6 у передбачений ст. 549 ЦК Української PCP в редакції 1963 року строк вступили в управління та володіння спадковим майном, оскільки на день відкриття спадщини і деякий час після смерті батька ОСОБА_9 проживали у спірному будинку. Так, з господарської книги № 10 с. Тернавка, розпочатої у січні 1974 року і закінченої у грудні 1976 року (а. с. 91-94, 123-124) вбачається, що у вказаний період часу у господарстві гр. ОСОБА_16 разом з ним проживали дочка ОСОБА_9 (після одруження - ОСОБА_8) М.В., дочка ОСОБА_9 (після одруження - ОСОБА_6) Я.В., внук ОСОБА_9 (після переміни прізвища - ОСОБА_8) І.М. та внук ОСОБА_17. Зазначений факт також був підтверджений показами представника Лавочнянської сільської ради Сколівського району Львівської області ОСОБА_13 у судовому засіданні та відповідною довідкою вих. № 828, виданою виконавчим комітетом зазначеної сільської ради 19.11.2008 року (а. с. 32).

Відповідно до ст. 529 Цивільного кодексу Української PCP в редакції 1963 року дружина та діти спадкодавця мають право на спадкування у першу чергу за законом у рівних частках.

Матір позивача за первісним позовом ОСОБА_8 та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_6 є дітьми спадкодавця ОСОБА_9, а тому є спадкоємцями першої черги за законом після його смерті. Саме ОСОБА_8 та ОСОБА_6 були вправі у рівних частках успадкувати все спадкове майно, тобто 1/2 житлового будинку № 25-а, розташованого по вул. Гірській у с. Тернавка Сколівського району Львівської області, оскільки лише вони вступили в управління та володіння спадковим майном. Таким чином, матері позивача за первісним позовом ОСОБА_8 належало, а позивачу за зустрічним позовом ОСОБА_6 належить по 1/4 частинах спірного житлового будинку.

Оскільки позивач за первісним позовом ОСОБА_3 є єдиним спадкоємцем всього майна за законом після смерті матері ОСОБА_8 і вступив в управління та володіння вказаним майном, тому за ним слід визнати право власності на 1/4 частину житлового будинку № 25-а, розташованого по вул. Гірській у с. Тернавка Сколівського району Львівської області в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_8, яка померла 21.11.1995 року.

Також суд вважає за необхідне визнати за ОСОБА_6 право власності на 1/4 частину житлового будинку № 25-а, розташованого по вул. Гірській у с. Тернавка Сколівського району Львівської області в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_9, який помер 25.12.1974 року.

Що стосується зустрічних позовних вимог ОСОБА_18 про визнання за нею права власності на 1/2 частину спірного житлового будинку після смерті батька та зустрічних позовних вимог ОСОБА_19 про продовження терміну на прийняття спадщини і визнання права власності на 1/2 частину зазначеного житлового будинку, то такі суд вважає безпідставними і такими, що спростовуються матеріалами справи та наведеними у мотивувальній частині даного рішення доказами.

Керуючись ст. ст. 10, 62, 88, 209, 212- 215 ЦПК України, 529, 548-549 ЦК Української PCP в редакції 1963 року, ст. ст. 256-258, ч. 5 ст. 267, п. п. 4 та 5 Прикінцевих і перехідних положень ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

Поновити ОСОБА_3 пропущений строк звернення до суду із позовною заявою.

Позовні вимоги ОСОБА_3 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_3 право власності на ? частину житлового будинку № 25-а, розташованого по вул. Гірській у с. Тернавка Сколівського району Львівської області в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_8, яка померла 21.11.1995 року.

Поновити ОСОБА_6 пропущений строк звернення до суду із зустрічною позовною заявою.

Зустрічні позовні вимоги ОСОБА_6 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_6 право власності на ? частину житлового будинку № 25-а, розташованого по вул. Гірській у с. Тернавка Сколівського району Львівської області в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_9, який помер 25.12.1974 року.

У задоволенні зустрічних позовних вимог ОСОБА_7 до ОСОБА_3, ОСОБА_6, ОСОБА_5 про визнання права власності на ? частину спадкового майна в порядку спадкування за законом після смерті батька відмовити у звязку з їх безпідставністю.

У задоволенні зустрічних позовних вимог ОСОБА_5 до ОСОБА_7, ОСОБА_6, ОСОБА_3 про продовження терміну на прийняття спадщини та визнання права власності на ? частину спадкового майна в порядку спадкування за законом після смерті батька відмовити у звязку з їх безпідставністю.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення або десяти днів з дня отримання копії цього рішення особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час його проголошення.

Суддя Б.Я.Янко