ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОСОБА_1
справа № 2-396/10
провадження № б/н 622
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" травня 2010 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Кириченко Н.О.

при секретарі Лагнюк О.М.

розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 районної ради м. Києва, Головного управління юстиції в м. Києві, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, суд

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити та пояснив, що він є сином ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1.

Протягом останніх років мати зловживала алкогольними напоями, і 24.01.2006 року перебуваючи в стані алкогольного спяніння, замерзла на вулиці та померла. Оскільки тіло матері до моргу не відвозили, довідку про смерть за місцем проживання не оформляли, в сільській раді за місцем проживання смерть ОСОБА_6 не реєстрували тому, що проживала вона в с. Дружня Бородянського району Київської області по вул. Леніна.20 без реєстрації та прописки. Свідоцтво про смерть ОСОБА_6 не було отримано.

У 2007 році позивач звернувся до суду з заявою про встановлення факту смерті ОСОБА_6

На підставі рішення Бородянського районного суду Київської обл.. від 29.08.2008 року було видано свідоцтво про смерть матері позивача ОСОБА_6

У 2008 році позивач випадково дізнався, що за померлою матірю залишилося спадкове майно, а саме 1/3 житлового будинку №18 по вул. Малоземельній, мкр. Осокорки м. Києва, яким на даний час користується брат матері ОСОБА_4 та його дружина ОСОБА_5

У звязку з тим, що позивач не знав про наявність спадкового майна та і не міг навіть уявляти що в матері є якесь майно, зважаючи на її спосіб життя, а також те що протягом тривалого часу розглядалась справа про встановлення факту смерті, позивач не міг вчасно отримати свідоцтво про смерть матері та звернутись до нотаріальної контори у встановленому порядку для прийняття спадщини, а тому просить суд встановити додатковий строк для прийняття спадщини.

Представник відповідача ОСОБА_3 районної ради м. Києва у судове засідання не зявився про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи за відсутності представника.

Відповідач ОСОБА_7 управління юстиції у м. Києві у судове засідання не зявився про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи за відсутності представника.

Відповідачі ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у судове засідання не зявились про час та місце судового розгляду були повідомлені належним чином.

Представник відповідачів в судовому засіданні позовних вимог не визнав, просив відмовити у їх задоволенні, оскільки позивач не довів суду поважність пропуску строку для прийняття спадщини.

Вислухавши пояснення учасників судового процесу , дослідивши надані докази судом встановлено слідуючі факти та відповідні до них правовідносини:

Згідно свідоцтва про народження виданого на Відділом реєстрації актів цивільного стану ОСОБА_3 районного управління юстиції м. Києва від 18.12.2007 року, актовий №2493, позивач є сином ОСОБА_8 та ОСОБА_6 ( а.с 5).

Відповідно до свідоцтва про смерть виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Бородянського районного управління юстиції Київської обл. від 28.10.2008 року. Актовий запис № 6, ОСОБА_6 померла 24.01.2006 року (а.с. 6).

Як вбачається із матеріалів спадкової справи № 21321 від 09.08.1982 року заяву про прийняття спадщини після померлого батька ОСОБА_9 подало троє дітей: а саме. померла 24.01.2006 року ОСОБА_6, ОСОБА_9: ОСОБА_10 та ОСОБА_4 (а.с. 99).

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину по закону від 18.06.1991 рок/ посвідченого державним нотаріусом Першої київської нотаріальної контори м. Києва ОСОБА_6 є спадкоємицею 1/3 частини будинку, що знаходиться в м. Києві по вул. Малоземельній, № 18, що належав її померлому батьку ОСОБА_9 на підставі приватної власності (а.с. 54).

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину по закону від 18.06.1991 рою. Посвідченого державним нотаріусом Першої київської нотаріальної контори м. Києва ОСОБА_6 є спадкоємицею на 1/3 частину житлового будинку, що знаходиться в м. Києві по вул. Малоземельній, № 18, який належав померлому ОСОБА_9 на підставі приватної власності. Вказана обставина сторонами не оспорювалася та підтверджується матеріалами спадкової справи.

Згідно реєстраційного посвідчення від 08.08.1991 року № 22244 Київського міського бюро технічної інвентаризації 1/3 частини будинку, що знаходиться в м. Києві по вул. Малоземельній, № 18, зареєстрована за ОСОБА_6 (а.с. 55).

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину по закону від 15.06.1991 року посвідченого державним нотаріусом Першої київської нотаріальної контори м. Києва. ОСОБА_11 та ОСОБА_4 є спадкоємцями в рівних долях кожен на 2/3 частин житлового будинку, що знаходиться в м. Києві по вул. Малоземельній, № 18, який належав померлому ОСОБА_9 на підставі приватної власності (а.с. 56).

Відповідно до реєстраційних посвідчень від 23.07.1991 року № 22244 Київського міського бюро технічної інвентаризації по 1/3 частини житлового будинку, що знаходиться в м. Києві по вул. Малоземельній, № 18, зареєстровані за ОСОБА_11 та ОСОБА_4 на праві приватної власності (а.с. 57,58).

Спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_6 є її син ОСОБА_2.

Як вбачається із матеріалів справи померлій на праві приватної власності належить 1/3 частини будинку, що знаходиться в м. Києві по вул. Малоземельній, № 18, яку померла отримала у спадок від свого батька.

Свідоцтво про смерть ОСОБА_6 було видано 28.10.2008 року тобто через півтора року, після її смерті спадкодавця, а тому позивач як спадкоємець не міг звернутись нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після своєї матері.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України « До складу спадщини входять усі права обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися - внаслідок його смерті».

Відповідно до ст. 1261 ЦК України «У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки».

Відповідно до ч. 1 ст.-1270 ЦК України «Для прийняття спадщини встановлюється .

строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини».

Відповідно до ч. З ст. 1272 ЦК України «За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини».

Враховуючи те, що позивач є спадкоємцем першої черги та пропустив строк для

прийняття спадщини за померлою матірю з поважної причини, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог та надання додаткового строку для прийняття спадщини після померлої матері ОСОБА_6.

Керуючись ст. ст. 3,10,31-32, 57-60,118,119,158 ЦПК України, ст. ст. 1218, 1261,1270,1272 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Встановити ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 додатковий строк для прийняття спадщини після померлої 24.01.2006 року матері ОСОБА_6 строком два місяці після вступу рішення в законну силу.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання заяви про апеляційне оскарження протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів після подання заяви про апеляційне оскарження через районний суд.

Суддя