Деснянський районний суд міста Києва
Деснянський районний суд міста Києва в складі: головуючого - судді Ступак О.В.
при секретарі - Дремлюженко Ю.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Деснянської районної в м. Києві ради про визнання права власності на спадкове майно,
Позивачка звернулась до суду з позовною заявою в якій просила визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті свого чоловіка ОСОБА_2 . Свої вимоги мотивувала тим. що чоловік не встиг оформити належним чином право власності на вказану квартиру.
В судовому засіданні представник позивача підтримав вимоги позову, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві.
Судом було замінено за згодою сторони позивача неналежного відповідача ЖБК „Хімік-22".на належного - Деснянську районну в м. Києві раду. Представники відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Справа розглядалась за відсутності відповідача у порядку заочного провадження з дотриманням вимог, встановлених законом.
Дослідивши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як встановлено в судовому засіданні, 10 січня 1960 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зареєстровано шлюб, про що в книзі реєстрації актів громадянського стану бюро ЗАГС Залізничного району м. Києва зроблено актовий запис № 32. Після реєстрації шлюбу подружжю присвоєно прізвище - ОСОБА_1 (а.с. 8)
Відповідно до ордера від 29.05.1996 року ОСОБА_2 отримав квартиру АДРЕСА_1 в будинку ЖБК „Хімік-22", пайові внески за яку були сплачені 05 березня 1996 року, що підтверджується довідкою ЖБК „Хімік-22" та квитанціями.
Відповідно до ст. 15 Закону України „Про власність" член ЖБК, який вніс свій пай в повному обсязі набуває право власності на це майно. Отже ОСОБА_2 за життя набув право власності на квартиру АДРЕСА_1 , оскільки сплатив в повному обсязі пайові внески. Свідоцтво про право власності на квартиру ОСОБА_2 не встиг оформити за життя у встановленому порядку.
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер, (а.с. 9). Після його смерті відкрилась спадщина. Позивач прийняла спадщину після смерті чоловіка, у вигляді: автомобіля „ НОМЕР_1 " та 270 простих іменних акцій КТФ „Роза", що підтверджується свідоцтвами про право на спадщину за законом, (а.с. 13,14)
Керуючись ст. 58 Конституції України та и. 1 прикінцевих положень Сімейного кодексу України, п. 4 та п. 6 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України від 16.01.2003р., який набрав чинності з 01.01.2004р. суд застосовує при визначенні спадкових правовідносин положення Цивільного кодексу Української PCP від 18.07.1963р., який діяв на час відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 529 ЦК Української PCP при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (в тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого.
Частиною 1 ст. 549 ЦК Української PCP передбачено, що спадкоємець прийняв спадщину 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.
Як вбачається з матеріалів справи позивачка зареєстрована та проживає у спірній квартирі, несе витрати по її утриманню, що підтверджується квитанціями про сплату комунальних послуг, отже фактично вступила в управління та володіння спадковим майном.
Встановлені судом обставини, дають підстави для висновку, що позивач набула право власності на квартиру АДРЕСА_1 після смерті свого чоловіка ОСОБА_2 в порядку спадкування, оскільки фактично прийняла спадщину.
Керуючись ст.ст. 10, 60. 88. 179, 209. 212. 214 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування на квартиру АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання через Деснянський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня проголошення - апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Суддя