Фастівський міськрайонний суд Київської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2010 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді - Пособчук Л.М., при секретарі - Омельчук С.А., за участю адвоката-Махлай О.В.,розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Фастові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

встановив:

Позивач звернувся до суду з даним позовом до відповідача посилаючись на те, що у встановлений законом шестимісячний строк він не подав заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини на спадкове майно після смерті його дідуся через юридичну необізнаність, оскільки на той час ще була жива бабуся і позивач вважав, що лише вона є спадкоємицею після смерті свого чоловіка-дідуся позивача. На даний час померла бабуся і вже після її смерті позивач звернувся до нотаріальної контори з відповідною заявою.

В судовому засіданні позивач позов підтримав, суду пояснив, що йому не було відомо про те, що його дядько-відповідач по справі, звертався до нотаріальної контори після смерті дідуся позивача (батька відповідача), а він свого права на дане звернення не використав, так як вважав, що спадщина відкривається після смерті бабусі - ОСОБА_3. Тому, у визначений законом термін не подав до нотарільаної контори заяву про прийняття спадщини в звязку з юридичною необізнаністю і вважає цю причину поважною. До того ж, всі правовстановлюючі документа на спадковий будинок у нього були відсутні.

Він є одним із спадкоємців, але своєчасно не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, тому просить надати додатковий строк для подачі заяви на прийнятття спадщини після смерті дідуся-Мошковського ОСОБА_4.

Відповідач та його представник в судовому засіданні позов не визнали, вважають, що позивач знав про необхідність подачі заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5, поважних причин неподання заяви до нотконтори у позивача немає, тому заперечують проти задоволення позову.

Вислухавши пояснення сторін, покази свідків, вивчивши письмові матеріали справи, суд вважає позов підлягає задоволенню зі слідуючих підстав.

Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про смерть (а.с.4), 19 лютого 2009 року помер дід позивача - ОСОБА_5. Після його смерті відкрилася спадщина на належний йому та його дружині- Мошковській ОСОБА_6 будинок №44, що знаходиться по вул. Трудовій в місті Фастові.

Спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_5 була його дружина- Мошковська Т.М. та їх сини - дядько позивача-Мошківський ОСОБА_7 та батько позивача -ОСОБА_8, який помер ще раніше за діда- 30 вересня 1999 року.

Відповідно до ст. 1266 ЦК України внуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

У встановлений законом шестимісячний строк дядько позивача- Мошківський ОСОБА_7 та бабуся позивача -ОСОБА_3 звернулися до Фастівської міської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини (а.с.34,35).

Позивач в судовому засіданні зазначив, що після смерті діда в спадковому будинку проживала його бабуся - ОСОБА_3, і як помилково вважав позивач- вона була єдиним спадкоємцем першої черги за законом після смерті свого чоловіка, тому він і не звертався з заявою до нотаріальної контори.

Свідок ОСОБА_9 суду пояснила, що вона є рідною сестрою позивача. Після смерті діда з заявою до нотаріальної контори вона не зверталась, за життя бабусі ніяких розмов про прийняття спадщини в сімї не велось і вона з братом в нотаріальну контору після смерті діда не зверталась, оскільки на той час була жива бабуся. А після смерті бабусі вона звернулась в нотконтору і відмовилась від спадщини на користь брата. Вони з братом розраховували на те, що всі спадкові питання вирішаться мирним шляхом і дядько ОСОБА_2 не буде все спадкове майно оформлювати лише на себе.

Свідок ОСОБА_10, яка була рідною сестрою бабусі позивача суду пояснила, що після смерті ОСОБА_5 її сестра розповідала по телефону, що вона запросила до себе онуків -ОСОБА_9 та Свєту і показала план оформлення спадщини. Свою частину вона мала намір оформити на сина ОСОБА_11, так як він сказав, що буде її доглядати.

Відповідно до спадкових справ, витребуваних з Фастівської міської державної нотаріальної контори, після смерті ОСОБА_5 з заявами до нотаріальної контори звернулась його дружина -ОСОБА_3 та син-Мошківський В.М. В заяві ОСОБА_3 зазначено, що інших спадкоємців, передбачених законом, немає. Дана заява підписана особисто ОСОБА_3

В поданій до нотаріальної контори заяві ОСОБА_2 після смерті його матері, теж зазначено, що інших спадкоємців, передбачених законом, немає, що засвідчується його особистим підписом.

З листа Фастівської міської державної нотаріальної контори вбачається, що в визначений законом термін для подачі заяви про прийнятття спадщини позивач після смерті діда не звертався і зазначено, що інформацію про наявність або відсутність інших спадкоємців зазначається нотаріальною конторою зі слів заявника.

Дані факти, встановлені судом, дають підстави вважати, що бабуся позивача -ОСОБА_3 за життя та відповідач ОСОБА_2 навмисно мали намір ввести нотаріуса в оману, вказавши про відсутність інших спадкоємців, оскільки згідно ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину має подати до нотконтори заяву про прийняття спадщини, в якій повідомляє, що він приймає спадщину померлого родича (зазначаючи родинні відносини), повідомляє про склад спадкового майна та відомості про інших спадкоємців.

Відповідно до ст. 1272 ЦПК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. До того ж, законодавство не передбачає вичерпного переліку причин, які вважаються поважними при пропущенні строку для прийняття спадщини. Суд, вважає, що поважними слід вважати такі обставини, які роблять своєчасне звернення неможливим або важким. Це можуть бути: хвороба, неповноліття, перебування в тривалому відрядженні, тощо, але не тільки ці причини, тому посилання адвоката відповідача на чітко визначений перелік причин, що визнаються поважними є безпідставними. До того, ж відповідачем не надано жодного належного доказу, що позивач дійсно достовірно знав про своє право на звернення до нотаріальної контори з відповідною заявою після смерті ОСОБА_5 В даному випадку, позивач, в звязку з юридичною необізнаністю, помилково вважав, що єдиною спадкоємицею після смерті діда ОСОБА_5 є його дружина-бабуся позивача ОСОБА_3 і саме через цю причину позивач своєчасно не звернувся до нотаріальної контори з належною заявою.

За таких обставин, суд вважає, що позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини з причини, яка є поважною.

Керуючись ст. ст. 10,60,212-215 ЦПК України, ст.ст. 1266,1269,1270,1272 ЦК України, суд,-

ВИРІШИВ :

Позов задовільнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 до Фастівської міської державної нотаріальної контори тривалістю два місяця.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області через Фастівський міськрайонний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення заяви про апеляційне оскарження і поданням після цього протягом 20 днів апеляційної скарги.

СУДДЯ: