Бориспільський міськрайонний суд Київської області
Справа № 2-34/2010р.
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

„13 квітня 2010 року.

Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Криворучка І.В.

при секретарі Лисенко О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Борисполі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спадщини, та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа Кіровська сільська рада Бориспільського району Київської області про встановлення порядку користування земельною ділянкою ,-

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшов зазначений позов обґрунтовуючи і підтримуючи який в судовому засіданні позивачка та її представник зазначили, що після смерті 02.01.2005р. їх з відповідачкою батька ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належний йому житловий будинок з надвірними спорудами. Вона з відповідачкою є його спадкоємицями першої черги. Вони у встановлений законом строк звернулись до нотаріальної контори та згідно отриманого свідоцтва отримали спадщину за законом у рівних частках. На цей час у них з відповідачкою виник спір відносно поділу надвірних будівель, тому вона просить суд поділити між ними житловий будинок і надвірні будівлі. Стягнувши з відповідачки на її користь різницю в частках, як вартість надвірних будівель, що передаються відповідачці. Також вона підтверджує ту обставину, що після прийняття спадщини відповідачкою, нею була розібрана піч в частині, якою вона користується, внаслідок чого була збільшена площа житлової кімнати 1-3 спірного будинку. План земельної ділянки із зображенням на ньому будівель і споруд будинковолодіння, згідно літер та найменування, а також Державний акт на право власності на спірну земельну ділянку у неї відсутній. З зустрічним позовом вона не погоджується.

Відповідачка і її представник в судовому засіданні з позовом погодились частково в пояснили, що на розподіл будинку вони погоджуються, але при визначенні часток необхідно врахувати ту обставину, що нею, після прийняття спадщини, було демонтовано піч в одній з кімнат, внаслідок чого кімната 1-3 збільшилась на 4,3 м.кв. Також вони просять встановити порядок користування земельною ділянкою на якій розташовані господарські споруди.

Представник третьої особи в судовому засіданні не зявився, у письмовій заяві зазначив, що при вирішенні спору покладається на думку суду.

Суд дослідив, проаналізував та оцінив зібрані по справі докази у їх сукупності і у сукупності з показами сторін і дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, а зустрічний позов задоволенню не підлягає.

Як встановлено в судовому засіданні, сторони дійсно є спадкоємцями за законом покійного ОСОБА_3, і їм у рівних частках належить спірний житловий будинок та господарські споруди, розташовані побіля нього.

Згідно до вимог ст..1278 ЦК України кожен із спадкоємців має право на виділ його частки в натурі.

По зазначеній справі було проведено судову будівельно-технічну експертизу, висновок якої було надано суду (а.с.56-65).

Суд вважає за можливе погодитись з варіантом 1, запропонованим експертом по розподілу житлового будинку, виділивши кожній з сторін по ? частині спірного будинку, а саме: ОСОБА_1 кімнати 1-4, площею 24,3 м.кв., та 1-2, площею 9,8 м.кв., а ОСОБА_2 виділити кімнати 1-5, площею 14,6 м.кв., 1-3, площею 14,4 м.кв., та 1-1 площею 9,2 м.кв.

Визначаючись при цьому з вартістю часток, що виділяються сторонам, та враховуючи необхідність дотримання їх рівності, суд вважає з доведеною ту обставину, що відповідачка ОСОБА_2 вже після прийняття спадщини, провела демонтаж печі, чим фактично збільшила розмір кімнати 1-3 на 4,3 м.кв., про що зазначено у висновку експерта (а.с.61).

Цю обставину підтвердили сторони у судовому засіданні, тому вона доказування не потребує.

Тобто, враховуючи вартість кімнати 1-3 площею 14,4 м.кв., яка дорівнює 12150грн., суд дійшов висновку, що на момент прийняття спадщини відповідачкою, площа вказаної кімнати складала:

14,4 м.кв. 4,3 м.кв. = 10,1 м.кв.

Відповідно вказана кімната має оцінюватись:

12150грн. : 14,4 м.кв. Х 10,1 м.кв. = 8521,86 грн.

Таким чином вартість частки майна, яка передається відповідачці дорівнює:

26272,87 грн. 24569 грн. = 1703,87грн.

Саме ця сума, як різниця в частках і підлягає стягненню з відповідачки на користь позивачки.

Крім того, суд вважає, що необхідно відмовити у зустрічному позові про встановленню порядку користування земельною ділянкою, та в основному позові в частині розподілу господарських споруд, залишивши їх у спільному користуванні, з наступних підстав:

Незважаючи на неодноразові запити суду та зобовязання сторін про надання суду Плану земельної ділянки з зображенням на ньому будинків і споруд будинковолодіння згідно їх літер та найменування, а також державного акту на спірну земельну ділянку сторони цих документів суду не надали.

Згідно вимог ст..60 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень.

Оскільки у суду відсутні вказані дані, суд не має можливості зробити висновок про можливість проведення розподілу господарських будівель і споруд на спірній земельній ділянці, і вважає за доцільне всі спірні господарські будівлі і споруд залишити у загальному користуванні.

На підставі викладеного та ст..1267, 1278 ЦК України, ст..158-161 ЗК України, керуючись ст.. 3, 10, 60, 212-215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спадщини задовольнити частково.

Розподілити приміщення будинку №7 по вул.Леніна, в с.Мала Стариця Бориспільського району Київської області виділивши ОСОБА_1 житлові кімнати 1-2 та 1-4 згідно технічної документації, а ОСОБА_2 виділити кімнати 1-1, 1-3, 1-5 згідно технічної документації.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 різницю вартості в частках розподіленого будинку у сумі 1703 (одна тисяча сімсот три) грн.. 87 коп.

Споруди розташовані на земельній ділянці побіля будинку №7 по вул.Леніна в с.Мала Стариця Бориспільського району Київської області літню кухню „б, сарай „г, сарай „д, літню кухню „ж, вбиральню „л, криницю „к, огорожу залишити у загальному користуванні.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

У зустрічній позовній заяві ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення порядку користування земельною ділянкою відмовити.

Витрати по сплаті судового збору покласти на сторони, які їх понесли.

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду Київської області через Бориспільський міськрайонний суд шляхом подачі заяви про апеляційне оскарження протягом десяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів після подання заяви про апеляційне оскарження.

Суддя: І.В.Криворучко