Кагарлицький районний суд Київської області
Справа № 2 -392/10
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 серпня 2010 року Кагарлицький районний суд Київської області

в складі: головуючого судді Шевченко І.І.

при секретарі Камхі А.Д.

з участю представників ОСОБА_1 та ОСОБА_2

та захисника ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кагарлик справу за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_4 до ОСОБА_5, третя особа: Кагарлицька міська рада про вселення в квартиру та встановлення порядку користування жилим приміщенням та за зустрічним позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2, ОСОБА_4 про припинення права власності на частину квартири, -

в с т а н о в и в:

позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_4 та їх захисник просять суд вселити їх, позивачів - ОСОБА_2, ОСОБА_4, у квартиру АДРЕСА_1, встановити порядок користування зазначеної квартири згідно висновків судової будівельно-технічної експертизи № 8773/8774 від 26.02.2010р. (додаток №2), виділивши їм, позивачам, кімнату розміром 17,0 кв. м., зобов'язати відповідача ОСОБА_6 не чинити їм, позивачам ОСОБА_7, ОСОБА_4 перешкод в переобладнанні квартири, та в користуванні підсобними приміщеннями квартири та користувань ним, покласти витрати на переобладнання квартири на сторони, а саме: на нас позивачів ОСОБА_7, ОСОБА_4 (ОСОБА_7) Я.А.2/3 частини, та відповідачку ОСОБА_6 1/3 частину, посилаючись на те, що 21.04.2008р. помер їхній дід - ОСОБА_8, який проживав в ІНФОРМАЦІЯ_1. Після його смерті відкрилась спадщина на квартиру та інше майно.

Після його смерті спадкоємцями за законом являються: відповідач ОСОБА_5, та їхній батько ОСОБА_9, який помер 07.05.2002р. Згідно статті 1258 ЦК України вони, позивачі успадковують його долю, тобто ? частину спадкового майна.

В зв'язку з прийняттям спадщини спадкоємцям було видано свідоцтво про право на спадщину за законом: за ними позивачами по ? частині квартири та відповідачу ? частини квартири, посилаючись на те, що їхня доля в спадковому майні є незначною, вважаючи що квартира є неподільною, а спільне користування і володіння майном є неможливим.

Однак, вони вважають, що дані доводи є не обгрунтованими, оскільки вони порушують їхні права та інтереси.

Для вирішення питання про користування спірною квартирою за їхнім клопотанням була проведена судова будівельно-технічна експертиза. В зв'язку з тим, що розподіл спірної квартири між співвласниками відповідно ідеальних часток на дві ізольовані квартири, відповідно до вимог нормативних актів не вбачається, експертом був запропонований варіант переобладнання квартири.

Згідно висновку судової будівельно - технічної експертизи за № 8773/8774 від 26 лютого 2010 року можливий варіант переобладнання спірної квартири з двокімнатної квартири із суміжними кімнатами на двокімнатну квартиру з ізольованими кімнатами з необхідністю проведення відповідних ремонтно - будівельних робіт, необхідних для забезпечення користування ізольованими кімнатами. Експертом пропонується два варіанти.

Позивачі вважають, що їм позивачам може бути виділений згідно варіанту №2 експертизи, тобто кімната 17,0 кв.м., відповідачці кімната 12,4 кв.м., підсобні приміщення: кухню, ванну, туалет, коридор необхідно залишити в спільному користуванні.

В зв'язку з тим, що нам на двох дістається кімната на 4,6 кв.м., вважаємо, що витрати на переобладнання слід розподілити слідуючим чином: 2/3 частини сплачуємо вони-позивачі, 1/3 частину сплачує відповідачка.

Хоча вони, позивачі, на даний момент являємося законними власниками ? частини спірної квартири, відповідачка перешкоджає нам користуватися квартирою: не дає нам ключів, не дозволяє заходити до квартири, тому вони змушенні ставити питання перед судом про вселення у спірну квартиру.

Відповідач та її представник просять суд припинити право власності ОСОБА_10 на 1/4 частину у спільній власності на квартиру, що знаходиться за адресою АДРЕСА_2, припинити право власності ОСОБА_2 на 1/4 частину у спільній власності на квартиру, що знаходиться за адресою АДРЕСА_2, сплатити ОСОБА_10 з депозитного рахунку Кагарлицького районного суду Київської області 1244,75 гривень, що становить вартість 1/4 частину квартири, що знаходиться за адресою V Кагарлик, АДРЕСА_3, сплатити ОСОБА_2 з депозитного рахунку Кагарлицького районного суду Київської області 1244,75 гривень, що становить вартість 1/4 частину квартири, що знаходиться за адресою и Кагарлик, АДРЕСА_3, посилаючись на те, що 21.04.2008 р. помер ОСОБА_8.

За життя ОСОБА_8 мав у власності квартиру, що знаходиться у АДРЕСА_2.

У зв'язку із смертю ОСОБА_8 відкрилась спадщина на вищевказану квартиру. До своєї смерті ОСОБА_8 заповіт на свою спадщину не складав.

Після смерті ОСОБА_8 залишились троє спадкоємців, які прийняли спадщину, а саме: його дружина ОСОБА_6 та онучки ОСОБА_10 і ОСОБА_2.

У зв'язку з прийняттям спадщини позивачу було видано свідоцтво про право на спадщину за законом від 05.06.2009 р., посвідчене державним нотаріусом Кагарлицької районної державної нотаріальної контори ОСОБА_11 та зареєстровано в реєстрі за №1-2322.

Відповідно до вищезазначеного свідоцтва позивач успадкувала 1/2 частину квартири, що знаходиться у АДРЕСА_2.

Відповідачам також було видано свідоцтво про право на спадщину за законом, відповідно до яких відповідачі успадкували по 1/4 частині вищезазначеної квартири кожна.

Згідно ст. 41 Конституції України та положень ст. 319 Цивільного кодексу України передбачено, що кожен має право володіти, користуватись та розпоряджатись своєю власністю.

Необхідно зазначити, що спільне володіння та користування позивачем та відповідачами спільною квартирою є неможливим, оскільки після смерті ОСОБА_8 та оформлення спадщини відносини між ними істотно ускладнились, на основі чого між ними постійно виникають конфлікти щодо володіння та користування квартирою.

Згідно ч. 1 ст. 365 Цивільного кодексу України право особи на частку у спільному майні може бути припинене за рішенням суду на підставі позову інших співвласників, якщо: частка є незначною і не може бути виділена в натурі; річ є неподільною; спільне володіння і користування майном є неможливим; таке припинення не завдасть істотної шкоди інтересам співвласника та членам його сімї. При цьому для вирішення питання про припинення права особи на частку в спільній власності наявність усіх чотирьох умов, вказаних в ч. 1 ст. 365 Цивільного кодексу України, у їх сукупності не є необхідністю, оскільки цією статтею передбачено вичерпний перелік підстав, за наявності будь-якої із них можливе вирішення судом питання про припинення права на частку в спільному майні за вимогою інших - співвласників.

Згідно п. 7 постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.1995 р. №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» оскільки за чинним законодавством суд вирішує спори учасників спільної власності щодо розпорядження чи користування майном, то не слід розглядати як неправомірне позбавлення права власності присудження грошової компенсації за частку у спільній власності, якщо її неможливо виділити або поділити майно в натурі чи спільно користуватися ним.

Відповідно до висновку Відділу містобудування та архітектури Кагарлицької районної державної адміністрації №3/02-09 від 25.06.2009 р. переобладнання квартири АДРЕСА_4 на дві окремі квартири неможливе.

Отже, оскільки частки відповідачів є незначними (1/4 частина), їх виділ в натурі окремі частини неможливий, квартира є неподільною річчю, так як її поділ без втрати цільового призначення є неможливим.

Також, як зазначалось вище, спільне володіння та користування позивачем та відповідачами спільною квартирою є неможливим, оскільки між ними постійно виникають конфлікти щодо володіння та користування спільною квартирою.

Крім того, припинення права власності на частку у спільній квартирі не завдасть шкоди інтересам відповідачів, оскільки відповідачів забезпечені житлом, а також відповідачам буде присуджено грошову компенсацію за їх частку у спільній власності.

Таким чином, наявні всі умови, передбачені ч. 1 ст. 365 Цивільного кодексу України для припинення права відповідачів на частку у спільній з позивачем власності, а саме: квартири за адресою АДРЕСА_2 та присудження відповідачам грошової компенсації в сумі 1244,75 гривень кожній в рахунок відшкодування вартості їхньої частки у квартирі (вартість 1/2 2489,50 гривень).

Вислухавши сторони, свідка та вивчивши матеріали справи, суд вважає за необхідне позов ОСОБА_2 та ОСОБА_4А задовольнити, а у задоволенні позову ОСОБА_5 необхідно відмовити.

В судовому засіданні суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

21.04.2008 р. помер ОСОБА_8.

За життя ОСОБА_8 мав у власності квартиру, що знаходиться у АДРЕСА_5.

У зв'язку зі смертю ОСОБА_8 відкрилась спадщина на вищевказану квартиру. До своєї смерті ОСОБА_8 заповіт на свою спадщину не складав.

Після смерті ОСОБА_8 залишились троє спадкоємців, які прийняли спадщину, а саме: його дружина ОСОБА_5 та онучки ОСОБА_10 і ОСОБА_2.

У зв'язку з прийняттям спадщини позивачу було видано свідоцтво про право на спадщину за законом від 05.06.2009 р., посвідчене державним нотаріусом Кагарлицької районної державної нотаріальної контори ОСОБА_11 та зареєстровано в реєстрі за №1-2322.

Відповідно до вищезазначеного свідоцтва позивач успадкувала 1/2 частину квартири, що знаходиться у АДРЕСА_2.

Відповідачам також було видано свідоцтво про право на спадщину за законом, відповідно до яких відповідачі успадкували по 1/4 частині вищезазначеної квартири кожна.

Згідно ст. 41 Конституції України та положень ст. 319 Цивільного кодексу України передбачено, що кожен має право володіти, користуватись та розпоряджатись своєю власністю.

Згідно ст.. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим, співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою.

Статтею 365 ЦК України визначаються підстави й порядок примусового припинення у співвласника права на частку у спільній власності. Проте, даною статтею визначається коло умов, за наявності яких це можливо.

Твердження відповідача ОСОБА_5 та її представника, що частки позивачів ОСОБА_2 та ОСОБА_4 є не значними у квартирі АДРЕСА_6, що в м. Кагарлик Київської області, не може бути прийнята судом, оскільки загальна площа даної квартири становить 47,1 кв. м., і якщо поділити її на позивачів ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , то на кожну з них припадає приблизно 13 кв. м. Окрім того, незначна частка є оцінювальним поняттям і при вирішенні спору суд виходить із співвідношення вартості всього майна, часток кожного, а тому суд вважає, що неможливо вважати частки майна позивачів ОСОБА_2 та ОСОБА_4 незначними.

Стосовно того, що спільного володіння і користування спільним майном, а саме: квартирою № 11 по вул.. Незалежності, 16, що в м. Кагарлик є неможливим, то відповідачем не доведено, що даним майном не можливо користуватися та володіти спільно, оскільки лише зі сторони ОСОБА_5 створювалися перешкоди щодо спільного володіння та користування спільним майном. На підтвердження цьому позивачами ОСОБА_2 та ОСОБА_4 було надано рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 24 лютого 2009 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_5 про усунення перешкод в проведенні обстеження квартири, згідно якого було зобовязано ОСОБА_5 не чинити перешкод в проведенні обстеження вищевказаної квартири.

Стосовно того, що припинення права співвласника на частку у спільній квартирі не завдаватиме шкоди інтересам співвласника та членам його сімї, то суд вважає, що ОСОБА_5 та її представник не доведено факт, що ОСОБА_2 та ОСОБА_4 забезпечені житлом і припинення їхнього права на частку у спільному майні на дане житло не завдасть їм ніякої шкоди.

Окрім того, у частині 1 ст. 365 ЦК України не встановлюються правові наслідки припинення права на частку у спільному майні. Тобто, при вирішенні позову ОСОБА_5 про припинення права власності на частку у спільному майні, суд повинен давати оцінку в сукупності всім переліченим умовах. інтереси співвласника, щодо якого виноситься рішення про припинення права власності, мають враховуватися якнайповніше. гарантією його прав є встановлена вимога про попереднє внесення відповідачем ОСОБА_5 вартості частки у спільному майні на депозитний рахунок суду. Твердження представника ОСОБА_5 ОСОБА_1 про те, що попереднє внесення особи на частку у спільному майні вартості цієї частки на депозитний рахунок суду не є обовязковим не може бути прийнята судом до уваги, оскільки ч. 2 ст. 365 ЦК України говорить, що суд постановляє рішення про припинення права особи на частку у спільному майні за умови попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду. Під час судового розгляду судом не встановлено всіх підстав, передбачених ст.. 365 ЦК України для припинення за рішенням суду права сторін на частку у спільному майні судом не встановлено, а тому суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_5 припинення права власності на частину квартири повністю.

Ухвалою Кагарлицького районного суду Київської області від 15 вересня 2009 року було призначено будівельно технічну експертизу та 26 лютого 2010 року було складено висновок, згідно якої було визначено, що дійсна (ринкова) вартість квартири АДРЕСА_7, що в м. Кагарлик Київської області, в цінах на момент проведення дослідження, становить 265079 гривень; можливі варіанти переобладнання квартири АДРЕСА_8 з двокімнатної квартири із суміжними кімнатами на двокімнатну квартиру з ізольованими кімнатами, з зазначенням відповідних ремонтно-будівельних робіт, необхідних для забезпечення користування ізольованими кімнатами, які викладено в дослідницькій частині висновку та зображено в додатках №№ 1,2 до висновку.

Свідок ОСОБА_12 пояснив, що поділити квартири на дві або три квартири не можливо. Проте, після вивчення проведеної експертизи вважає можливим варіант переобладнання квартири АДРЕСА_9, з двокімнатної квартири з суміжними кімнатами на двокімнатну квартиру з ізольованими кімнатами, з зазначенням відповідних ремонтно-будівельних робіт, необхідних для забезпечення користування ізольованими кімнатами.

З урахуванням ст. 11 ЦПК України суд приходить до висновку про можливість та необхідність встановити порядок користування квартири АДРЕСА_10, що в м. Кагарлик Київської області по варіанту № 2 висновку судової будівельно-технічної експертизи № 8773/8774 від 26.02.2010р. наступний: виділити у власність ОСОБА_2 та ОСОБА_4 житлову кімнату площею 17,0 кв.м., виділити у власність ОСОБА_5 житлову кімнату площею 12,4 кв.м., а коридор, площею 5,3 кв.м., кухню площею 5,8 кв.м., санвузол площею 3,2 кв.м, коридор площею 1,4 кв.м. та балкон площею 2,0 кв.м. залишити у спільне користування, а тому суд позовні вимоги позивачів ОСОБА_2 та ОСОБА_4 в цій частині задовольняє повністю.

Оскільки при варіанті № 2 судової будівельно-технічної експертизи № 8773/8774 від 26.02.2010р. необхідно зробити деякі ремонтно будівельні роботи, які необхідні для забезпечення користування ізольованими кімнатами, при цьому необхідно врахувати частки кімнати, які виділено сторонам, а тому витрати на переобладнання квартири необхідно покласти на сторони з наступного розрахунку: на ОСОБА_5 на 1/3 частину, на ОСОБА_2 та ОСОБА_4 2/3 частини, а тому позовні вимоги ОСОБА_2 та ОСОБА_4 в цій частині підлягають до задоволення і суд покладає витрати на переобладнання квартири на сторони, а саме: на ОСОБА_2, ОСОБА_4 2/3 частини та ОСОБА_5 1/3 частину, а саме: ОСОБА_5 влаштувати дверний блок між житловою кімнатою 12,4 кв.м та коридором площею 5,8 кв.м., ОСОБА_2 та ОСОБА_10 демонтаж дверного блоку (коробки) між житловою кімнатою площею 17,0 кв.м. та кладовою площею 2,2 кв.м; ОСОБА_2, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 демонтаж дверного блоку (коробки) між житловими кімнатами площею 12,4 та площею 17,0 кв.м. з подальшим демонтажем перегородок та влаштування перегородки між житловими кімнатами площею 17,0 кв.м. та 12,4 кв. м.

По варіанту № 2 судової будівельно-технічної експертизи № 8773/8774 від 26.02.2010р. площа кімнати, яка передана у власність ОСОБА_2 та ОСОБА_4 складає 17,0 кв. м., а площа кімнати ОСОБА_5 становить 12, 4 кв.м., тобто різниця між ними становить 4,6 кв.м., а тому необхідно, щоб ОСОБА_2 та ОСОБА_4 різницю у площі повернула ОСОБА_5 у грошовому еквіваленті, проти якого не заперечували позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_4, а тому суд стягує солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 25 888 грн.. 80 коп.

Стосовно позовних вимог позивачів ОСОБА_2 та ОСОБА_4 вселення їх в квартиру АДРЕСА_10, що в м. Кагарлик Київської області, то суд вважає, що факт того, що ОСОБА_5 чинить перешкоди у користуванні ОСОБА_2 та ОСОБА_4 було встановлено в судовому засіданні. Про цей факт навіть не заперечує сама ОСОБА_5 Навіть при проведенні судової будівельно-технічної експертизи, у присутності експерта ОСОБА_5 забороняла перебувати у квартирі ОСОБА_2 На підтвердження цього також свідчить той факт, що лист директора КП КОР «Кагарлицьке БТІ», згідно якого вбачається, що надати витяг з реєстру прав власності на квартиру АДРЕСА_11 не має можливості в звязку з тим, що мешканка квартири ОСОБА_5 не допустила працівника бюро технічної інвентаризації до квартири для проведення огляду та рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 24.02.2010 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_5, третя особа: КП КОР «Кагарлицьке бюро технічної інвентаризації» про усуненея перешкод в проведенні обстеження квартири, а тому суд вважає, що позовні вимоги в цій частині підлягають до задоволення та вселяє ОСОБА_2, ОСОБА_4 у квартиру АДРЕСА_12 та зобов'язує ОСОБА_5 не чинити перешкод ОСОБА_2 та ОСОБА_4 у переобладнанні квартири, та у користуванні підсобними приміщеннями квартири.

На підставі вищевикладеного та керуючись постановою Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.04.1985 р. «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України», постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 від 04.10.1991 р. «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», ЖК України, ЦК України, ст. ст. 10, 11, 60, 88, 212, 213, 214, 215, 218 ЦПК України суд, -

в и р і ш и в:

ОСОБА_13 Анатоліївни, ОСОБА_4 до ОСОБА_5, третя особа: Кагарлицька міська рада про вселення в квартиру та встановлення порядку користування жилим приміщенням задовольнити.

Вселити ОСОБА_2, ОСОБА_4 у квартиру АДРЕСА_12.

Встановити порядок користування квартири АДРЕСА_10, що в м. Кагарлик Київської області по варіанту № 2 висновку судової будівельно-технічної експертизи № 8773/8774 від 26.02.2010р. наступний: виділити у власність ОСОБА_2 та ОСОБА_4 житлову кімнату площею 17,0 кв.м., виділити у власність ОСОБА_5 житлову кімнату площею 12,4 кв.м., а коридор, площею 5,3 кв.м., кухню площею 5,8 кв.м., санвузол площею 3,2 кв.м, коридор площею 1,4 кв.м. та балкон площею 2,0 кв.м. залишити у спільне користування.

Зобов'язати ОСОБА_5 не чинити перешкод ОСОБА_2 та ОСОБА_4 у переобладнанні квартири, та у користуванні підсобними приміщеннями квартири.

Стягнути солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 25 888 (двадцять пять тисяч вісімсот вісімдесят вісім) грн.. 80 коп.

Покласти витрати на переобладнання квартири на сторони, а саме: на ОСОБА_2, ОСОБА_4 2/3 частини та ОСОБА_5 1/3 частину, а саме: ОСОБА_5 влаштувати дверний блок між житловою кімнатою 12,4 кв.м та коридором площею 5,8 кв.м., ОСОБА_2 та ОСОБА_10 демонтаж дверного блоку (коробки) між житловою кімнатою площею 17,0 кв.м. та кладовою площею 2,2 кв.м; ОСОБА_2, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 демонтаж дверного блоку (коробки) між житловими кімнатами площею 12,4 та площею 17,0 кв.м. з подальшим демонтажем перегородок та влаштування перегородки між житловими кімнатами площею 17,0 кв.м. та 12,4 кв. м.

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_5 до ОСОБА_2, ОСОБА_4 про припинення права власності на частину квартири відмовити повністю.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного суду Київської області на протязі десяти днів з дня його проголошення.

Суддя І.І. Шевченко