ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 2-26/10
провадження № Б/н 55
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" липня 2010 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі: головуючого судді: Музичко С.Г.

при секретарях: Шараповій A.B., Козлюк A.JI., Артемович A.JI.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, Головне управління житлового забезпечення Дарницької РДА, Головне управління житлового забезпечення Київської міської ради, треті особи: Головне управління юстиції в м. Києві, Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності про встановлення юридичного факту проживання однією сім'єю як чоловіка та дружини, зміну черговості права на спадкування, визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

Позичка ОСОБА_3 звернулася до суду з даним позовом до відповідачів ОСОБА_4, ОСОБА_5, посилаючись на те, що в липні 1999 року вона переїхала до помешкання ОСОБА_6 за адресою АДРЕСА_1, де проживали разом із ним , вели спільне господарство. В кінці 2004 року комісією МСЕК після комплексного обстеження було прийнято рішення про встановлення чоловікові першої групи інвалідності. Протягом 2-х останніх років життя ОСОБА_6 позивачка завжди була поруч з ним, оскільки він не був здатний ефективно пересуватись. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 помер. Після його смерті відкрилася спадщина на належну йому квартиру АДРЕСА_1. Вказана квартира складається з однієї кімнати житловою площею 13 кв.м. та була придбана її чоловіком за договором купівлі продажу від 19 листопада 1997 року. Після його смерті вона продовжує проживати у спірній квартирі та вчасно сплачує житлово- комунальні послуги. Потенційним спадкоємцем першої черги є син померлого - ОСОБА_4 а також сестра ОСОБА_7 Відповідачі ОСОБА_4 та ОСОБА_7 ухилялися від надання допомоги спадкодавцеві, не відвідували його під час тяжкої хвороби. На момент відкриття спадщини позивачка постійно проживала разом із чоловіком і після його смерті як спадкоємець за законом фактично прийняла спадщину на указане майно, користується квартирою, несе витрати на її утримання, проте не має правовстановлюючих документів на неї. Просила суд постановити рішення, яким встановити факт її проживання з ОСОБА_6 однією сім'єю як чоловіка та дружини без реєстрації шлюбу з липня 1999 року по ІНФОРМАЦІЯ_1; змінити черговість одержання права на спадкування за законом після смерті ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1; визнати за позивачкою право на спадкування за законом після смерті ОСОБА_6 зі спадкоємцями першої черги; усунути ОСОБА_4 та ОСОБА_5 від права на спадкування за законом; визнати за ОСОБА_3 право власності на квартиру АДРЕСА_1

Під час розгляду справи позивачка та її представник позов підтримала просили задовольнити.

Відповідачка ОСОБА_5 та її представник проти заявленого позову заперечили, пояснивши, що останні два роки життя померлий ОСОБА_6 проживав один, але сторонньої допомоги не потребував та не звертався за допомогою. Крім того, на момент смерті ОСОБА_6 позивачка не було в м. Києві. Всі витрати на поховання здійснила відповідачка та її дочка.

ОСОБА_4 в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи у повідомлений у встановленому законом порядку.

Представник Головного управління юстиції в м. Києві на адресу суду надіслав листа про розгляд справи за його відсутності за наявними документами та доказами виходячи з фактичних обставин справи та просив ухвалити рішення відповідно до вимог діючого законодавства.

Представник Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна пояснювальним листом повідомив суд про те, що згідно реєстрових даних Бюро, на даний час, реєстрація права власності на квартиру АДРЕСА_1, проведена за ОСОБА_6 на підставі договору купівлі - продажу зареєстрованого на Українській біржі Десятинній 19.11.1997 року № 8326-3035 за яким ОСОБА_8 продала ОСОБА_6 квартиру НОМЕР_1. Просив суд прийняти рішення згідно вимог чинного законодавства України та розглядати справу без присутності представника бюро.

На розгляд справи представники Головного управління житлового забезпечення Дарницької РДА та Головного управління житлового забезпечення Київської міської ради не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку.

Суд, вислухавши пояснення позивачки, її представника, відповідачки, її представника позивачки, свідків ОСОБА_9., ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13 ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_17, ОСОБА_18, ОСОБА_19, ОСОБА_20, ОСОБА_21 вивчивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_6 19.11.1997р. згідно договору купівлі - продажу, придбав у власність квартиру АДРЕСА_1 (а.с.9).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_6 (а.с.20), внаслідок чого відкрилась спадщина на належне йому майно, у тому числі і на спірну квартиру .

Спадкоємцем померлого за законом першої черги, відповідно до ст. 1261ЦК України 2004 року є відповідач ОСОБА_4, син спадкодавця .

Згідно ст. 1262 ЦК України спадкоємцем померлого за законом другої черги є відповідачка ОСОБА_5- рідна сестра спадкодавця.

У своїх поясненнях всі вищезгадані свідки зазначили, що померлий не звертався до них за допомогою та завжди мав самостійний дохід. Чи звертався померлий ОСОБА_6 за допомогою до рідних сина ОСОБА_4 та сестри ОСОБА_5 їм невідомо.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_14, племінниця померлого, пояснила суду, що останні два роки він проживав один, стороннього догляду не потребував, неодноразово навідувався до своєї сестри ОСОБА_5 , що мешкає в селі ОСОБА_22.

Свідок ОСОБА_20, при допиті повідомила, що померлий незадовго до смерті спілкувався з нею, пояснював, що проживає один та намагався поновити з нею стосунки як з дружиною.

Як вбачається з матеріалів справи, у спірній квартирі до моменту своєї смерті був зареєстрований ОСОБА_6

Актом житлово - експлуатаційної контори № 206 встановлено, що при відвідуванні квартири АДРЕСА_1 25.09.2006 року встановлено, що ОСОБА_3 проживає за вищевказаною адресою (а.с.11).

Згідно листа Центральної районної поліклініки Дарницького району м. Києва ОСОБА_6 в 2004 році був визнаний медико-соціальною експертною комісією лікарів інвалідом 1 групи довічно, можна передбачити, що він дійсно потребував постійного стороннього догляду (а.с.14,15).

Стаття 1264 ЦК України передбачає, що у четверту чергу на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини.

Аналізуючи наведене, суд приходить до висновку про суперечливість викладених позивачкою обставин проживання однією сім'єю з померлим не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини. Такий факт спростовується наведеними поясненнями свідків, а також ОСОБА_3 не надано документів в підтвердження перебування на обліку в поліклініці за адресою АДРЕСА_1, отримання кореспонденції, пенсійних коштів.

У відповідності із ч. 5 ст. 1224 ЦК України , за рішенням суду особа може бути усунута від права на спадкування за законом , якщо буде встановлено, що вона ухилялась від надання допомоги спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані.

На підставі викладеного, судом не встановлено підстав усунення спадкоємців ОСОБА_4 та ОСОБА_5 від права на спадкування за законом , оскільки факт умисного ухилення спадкоємцями першої черги та другої черги від виконання обов'язку щодо утримання спадкодавця який через похилий вік, тяжку хворобу , каліцтво був у безпорадному стані не знайшов свого підтвердження в судовому засіданні.

На підставі викладеного та керуючись 1261, 1262, 1264, 1224 ЦК України

та ст.ст. 10,11,208,212,213,215 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні цивільного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, Головне управління житлового забезпечення Дарницької РДА, Головне управління житлового забезпечення Київської міської ради, треті особи: Головне управління юстиції в м. Києві, Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності про встановлення юридичного факту проживання однією сім'єю як чоловіка та дружини, зміну черговості права на спадкування, визнання права власності відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подання заяви про апеляційне оскарження на протязі десяти днів, з дня його проголошення та подання апеляційної скарги на протязі двадцяти днів після подання заяви про апеляційне оскарження.

Суддя: