Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 грудня 2010 року

Рівненський міський суд Рівненської області

в особі судді Діонісьєвої Н.М.

при секретарі Скобух А.С.

з участю позивача - ОСОБА_1 представника позивачів ОСОБА_2та ОСОБА_1- адвоката ОСОБА_3

відповідача - ОСОБА_4 представника відповідача - ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Рівне справу за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно, -

в с т а н о ви в:

Позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 звернулись із позовною заявою, в якій просять визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1, як на спадкове майно, яке залишилось після смерті його батька ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1, а також визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1, як на спадкове майно, яке залишилось після смерті її сина ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав і суду пояснив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_6, після смерті якого відкрилася спадщина, яка складається з квартири АДРЕСА_1

За життя своє право власності на майно ОСОБА_6 юридично не оформив та в органах БТІ не зареєстрував

Діючим ЦК України встановлено, що будинок, споруджений або придбаний житлово-будівельним (житловим) кооперативом, є його власністю.

Член житлово-будівельного (житлового) кооперативу має правоволодіння і користування, а за згодою кооперативу і розпорядження квартирою, яку він займає в будинку кооперативу, якщо він не викупив її.

У разі викупу квартири член житлово-будівельного кооперативу стає її власником.

ОСОБА_6 був не лише користувачем, а власником квартири, оскільки вступив в кооператив, прийнявши вже повністю сплачений своїми батьками пай у сумі 3890 крб. у цінах 1967-1977 років.

Розпорядження на випадок своєї смерті (заповіту) батько (син) позивачів не лишив, з огляду на що спадкування має здійснюватися за встановленим законом порядком черговості.

Спадкоємцями першої черги є діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

ОСОБА_2 та ОСОБА_1 - є спадкоємцями першої черги щодо майна ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 як його син та матір відповідно.

Спадщину після смерті спадкодавця ОСОБА_6 вони прийняли своєчасно шляхом подання заяв про прийняття спадщини за законом до нотаріальної контори по місцю відкриття спадщини.

Крім позивачів, спадкоємцями майна першої черги є відповідач по справі - дружина померлого ОСОБА_4.

Оскільки за час свого життя ОСОБА_6 юридично не оформив свого права власності на квартиру та не зареєстрував його у встановленому законом порядку, оформлення спадщини в нотаріальному порядку не вбачається можливим.

Просить визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1, як на спадкове майно, яке залишилось після смерті його батька ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1, а також визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1, як на спадкове майно, яке залишилось після смерті її сина ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідачка та її представник позов визнали. Визнання позову відповідачем не суперечить закону і не порушує прав та законних інтересів інших осіб.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_6, після смерті якого відкрилася спадщина, яка складається з квартири АДРЕСА_1

Вказані обставини підтверджуються копією свідоцтва про смерть

ОСОБА_6 та довідкою ЖБК «Зірка» від 28.05.2010 року №62,

оскільки за життя своє право власності на майно ОСОБА_6 юридично

не оформив (з отриманням свідоцтва про право власності) та в органах

БТІ не зареєстрував.

Статтею 38 4 ЦК України, що будинок, споруджений або придбаний житлово-будівельним (житловим) кооперативом, є його власністю.

Член житлово-будівельного (житлового) кооперативу має правоволодіння і користування, а за згодою кооперативу і розпорядження квартирою, яку він займає в будинку кооперативу, якщо він не викупив її.

У разі викупу квартири член житлово-будівельного кооперативу стає її власником.

Як вбачається з довідки ЖБК «Зірка» від 28.05.2010 року вих. №62 ОСОБА_6 був не лише користувачем, а власником квартири, оскільки вступив в кооператив, прийнявши вже повністю сплачений своїми батьками пай у сумі 3890 крб. у цінах 1967-1977 років.

Розпорядження на випадок своєї смерті (заповіту) ОСОБА_6 не лишив, з огляду на що спадкування має здійснюватися за встановленим законом порядком черговості.

Спадкоємцями першої черги на підставі ст. 12 61 ЦК України є діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

ОСОБА_2 та ОСОБА_1 - є спадкоємцями першої черги щодо майна ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 як його син та матір відповідно.

Спадщину після смерті спадкодавця ОСОБА_6 позивачі прийняли своєчасно шляхом подання заяв про прийняття спадщини за законом до нотаріальної контори по місцю відкриття спадщини, що підтверджено оглянутою в судовому засіданні спадковою справою , відкритою Другої Рівненської державною нотаріальною конторою, щодо померлого ОСОБА_6 .

Крім позивачів, спадкоємцем майна першої черги є відповідач по справі - дружина померлого ОСОБА_4, яка позов визнала.

Згідно п.З ст.12 68 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу він не заявив про відмову від неї.

На підставі вищевикладеного суд дійшов висновку, що позов обгрунтований та підлягає задоволенню.

Виходячи з наведеного та керуючись ст.З, 158, 209, 212, 215 ЦПК України, ст. 384, ст. 1261, ст.1268, ст.1270 ЦК України, суд,-

вирішив:

Позов ОСОБА_2, ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1, як на спадкове майно, яке залишилось після смерті його батька ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1, як на спадкове майно, яке залишилось після смерті її сина ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 судовий збір в сумі 51 (п'ятдесят одна) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 51 (п'ятдесят одна) грн.. 00 коп. та витрати по оплаті інформаційно-технічного забезпечення розгляду справи в сумі 120 (сто двадцять) грн. 00 коп.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до

апеляційного суду Рівненскої області через Рівненський міський суд

шляхом подання протягом десяти .днів з дня проголошення рішення

апеляційної скарги.

Суддя Н.М. Діонісьєва