Жовтневий районний суд м.Дніпропетровська
Справа № 2-5162/10
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2010 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

У складі:

Головуючого судді Мазниці А.А.

При секретарі Ковальській Т.Г.

За участю:

Представника позивача ОСОБА_1

Відповідача ОСОБА_2

Представника відповідача ОСОБА_3

Розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпропетровську цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2, третя особа Перша дніпропетровська державна нотаріальна контора, про визначення розміру часток співвласників у спільній власності та визнання права власності в порядку спадкування за законом, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4, треті особи Територіальна громада м. Дніпропетровська в особі Дніпропетровської міської ради, Перша дніпропетровська державна нотаріальна контора, про зміну черговості отримання права на спадщину та визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2009 року позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом. В обгрунтування заявлених вимог зазначив, що він є рідним сином ОСОБА_5, який помер 31.01.2008 р., та своєчасно звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті останнього, що складається з належної спадкодавцю частини квартири АДРЕСА_1, втім належне оформлення права на спадкове майно не відбулося, оскільки оригінали правовстановлюючих документів на квартиру утримує відповідачка ОСОБА_2, а також частки її та спадкодавця у спільному майні не були визначені. З урахуванням викладеного позивач просив суд припинити право спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1, визначити, що спадщина після смерті ОСОБА_5 складається з ? частини зазначеної квартири, а решта у розмірі ? частини належить відповідачці ОСОБА_2, та визнати за ним право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 на ? частину спірної квартири.

Заперечуючи проти первісного позову, відповідачка ОСОБА_2 предявила зустрічний позов (а.с. 50-55), в якому просила змінити черговість отримання права на спадщину за законом та визнати за нею право на спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 у першій черзі спадкоємців, а також визнати за нею право власності на ? частину спірної квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 В обґрунтування заявлених вимог зазначила, що є рідною племінницею спадкодавця, проживала разом з ним, вела з ним спільне господарство та надавала йому необхідну допомогу і догляд та піклувалася про нього, а спірна квартира була ними спільно отримана у сумісну власність в порядку приватизації державного житлового фонду. На думку відповідачки, позивач не прийняв спадщину після смерті ОСОБА_5, оскільки особисто не звертався до нотаріальної контори за місцем її відкриття, а подання відповідної заяви представником не допускається. Крім того, позивач постійно проживає на території іншої держави, з батьком звязку не підтримував, будь-якої допомоги йому не надавав незважаючи на те, що спадкодавець її потребував за станом здоровя. В той же час відповідачка про спадкодавця піклувалася, що згідно ч. 2 ст. 1259 ЦК України дає їй право вимагати зміни черговості одержання права на спадкування та включення її до складу спадкоємців черги, що спадкує.

У судовому засіданні представник позивача заявлені вимоги підтримала, на їх задоволенні наполягала, проти задоволення зустрічного позову заперечувала.

Відповідачка та її представник проти позову заперечували, на задоволенні зустрічного позову наполягали.

Третьою особою Першою дніпропетровською державною нотаріальною конторою надана заява про розгляд справи за відсутності представника (а.с. 26).

Третя особа Територіальна громада м. Дніпропетровська в особі Дніпропетровської міської ради явку свого представника до суду не забезпечила, про день та час розгляду справи повідомлялася.

Вислухавши пояснення осіб, що приймають участь у справі, дослідивши письмові докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_4 є сином ОСОБА_5 (а.с. 39), що помер 31.01.2008 р. (а.с. 40). Відповідачка ОСОБА_2 є дочкою ОСОБА_6 (а.с. 57), рідного брата ОСОБА_5 (а.с.58, 58/зв), а отже племінницею останнього.

Позивач є громадянином ОСОБА_7 та постійно проживає на території цієї країни (а.с. 30-38, 111-123).

Рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 27.08.2001 р. позов відповідачки ОСОБА_2 до ОСОБА_5 та ПЖРЕО Жовтневого району м. Дніпропетровська був задоволений, за нею визнане право користування жилим приміщенням квартирою № 29 у будинку № 6 по вул. О. Гончара у м. Дніпропетровську (а.с. 65), на підставі якого остання 28.09.2001 р. зареєструвала у ній місце свого проживання (а.с. 64).

09.07.2004 р. спірна квартира АДРЕСА_2 була в порядку приватизації державного житлового фонду передана у спільну сумісну власність ОСОБА_5 та відповідачці ОСОБА_2 (а.с. 67).

Після смерті ОСОБА_5, що настала 31.01.2008 р. (а.с. 40), позивач як спадкоємець першої черги за законом 10.06.2008 р. звернувся до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини з особисто ним підписаною заявою про її прийняття (а.с. 34, 35), що була безпосередньо подана його представником на підставі довіреності (а.с. 31).

Аналізуючи виниклі між сторонами правовідносини, суд приходить до наступного.

З фактичних обставин справи вбачається, що позивач, будучи згідно ст. 1261 ЦК України спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_5 як син останнього, своєчасно звернувся до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини з відповідною заявою, а отже зважаючи на положення ст. 1269 ЦК України вважається таким, що прийняв спадщину.

Посилання відповідачки та її представника на те, що він не звернувся особисто до нотаріальної контори, не можуть бути прийняті до уваги, оскільки згадана заява підписана ним особисто та у межах встановленого законом строку подана його представником за довіреністю, що закону не суперечить.

Згідно ч. 2 ст. 1259 ЦК України особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані. За змістом цієї норми відповідачці, що обґрунтовувала нею зустрічний позов, належало довести безпорадність стану спадкодавця та факт надання нею протягом тривалого часу матеріальної та іншої допомоги останньому. Разом з тим обидва цих факти є сумнівними та не підтверджені належними доказами.

Так, спадкодавцеві ОСОБА_5 на час його смерті виповнилося 54 роки, що не є похилим віком, який сам по собі тягне безпорадність стану особи. З його медичної картки, що додана до матеріалів справи, акту судово-медичного дослідження трупу від 04.03.2008 р. № 335, наявного у відмовному матеріали № 430, довідки медичного закладу (а.с. 89) вбачається, що він страждав на низку захворювань, здебільшого повязаних з вживанням алкоголю, втім їх сукупність не дає достатніх підстав для висновку про перебування його у безпорадному стані.

Крім того, з фактичних обставин справи випливає, що відповідачка ОСОБА_2 була вселена до ОСОБА_5 за наслідками вирішення судом спору між ними з приводу користування відповідним жилим приміщенням (а.с. 65), що ставить під сумнів наявність між ними сімейних стосунків. Сусідка ОСОБА_8, що проживає у ІНФОРМАЦІЯ_1, опитана під час складання відмовного матеріалу № 430, зазначила, що останнім часом ОСОБА_5 проживав один, племінниця зявлялася до квартири епізодично. Встановлений вищезазначеним актом судово-медичного дослідження загальний стан ОСОБА_5, в тому числі завшивлення, є підставою для сумнівів в тому, що йому надавався будь-який догляд. Не заінтересовані особи, які могли б підтвердити факт тривалого надання відповідачкою допомоги спадкодавцю, в тому числі сусіди, нею та її представником заявлені як свідки не були, показання матері відповідачки ОСОБА_6 за відсутності інших доказів, що їх обєктивно підтверджували б, не можуть бути покладені в основу рішення суду. За наведених обставин факт тривалого надання відповідачкою допомоги спадкодавцю ОСОБА_5 не може вважатися належним чином підтвердженим.

Зважаючи на викладене суд оцінює зустрічний позов ОСОБА_2 як необґрунтований та вважає за необхідне в його задоволенні відмовити. Позов ОСОБА_4 підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного.

Так, згідно ст. 1299 ЦК України право власності на нерухоме майно виникає у спадкоємця з часу державної реєстрації такого майна за ним. Враховуючи, що спірне майно за позивачем не зареєстроване, позовні вимоги в частині визнання такого права не ґрунтуються на законі.

Позовні вимоги в частині припинення права спільної сумісної власності та визначення розміру часток у спільній частковій власності є обґрунтованими та підлягають задоволенню, оскільки для здійснення спадкування є необхідним визначення розміру частки спадкодавця у майні, яким він володіє спільно з іншими особами. Згідно чч. 1, 3 ст. 372 ЦК України майно, що перебуває у спільній власності, може бути за згодою співвласників поділене між ними. При цьому право спільної сумісної власності на таке майно припиняється. У спірних правовідносинах поділ спільного майна у позасудовому порядку шляхом укладання відповідної угоди між співвласниками є неможливим у звязку з смертю одного з них та спором між спадкоємцями з приводу спадкування.

За змістом ст. ст. 370, 372 ЦК України частки співвласників у майні, що перебуває у спільній сумісній власності, презюмуються рівними, якщо інше не встановлене законом або домовленістю між ними. З урахуванням фактичних обставин справи та джерела набуття спільного майна суд оцінює позовні вимоги у відповідній частині як обгрунтовані і такі, що підлягають задоволенню.

Згідно ст. 88 ЦПК України судові витрати у справі покладаються на сторону, проти якої ухвалене рішення, пропорційно задоволеній частині позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 370, 372, 1259, 1261, 1269, 1299 ЦК України, ст. ст. 10, 11, 60, 88, 212-215 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

Первісний позов задовольнити частково.

Право спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 - припинити.

Визначити, що частки співвласників у спільній частковій власності на квартиру АДРЕСА_1 є рівними та складають: частка ОСОБА_2 ? частина, частка що увійшла до складу спадщини після смерті ОСОБА_5 ? частина.

У задоволенні решти вимог первісного позову відмовити.

У задоволенні зустрічного позову відмовити у повному обсязі.

В порядку розподілу судових витрат стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 45, 50 грн. (сорок пять гривень 50 коп.).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги , якщо таку скаргу не буде подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає чинності після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, що брали участь у справі, втім не були присутні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня ухвалення рішення.

Суддя А.А. Мазниця