Справа № 2-991/10
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

09 лютого 2010 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Захарчук С. С. ,

при секретарі Совівській О. О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до закритого акціонерного товариства «Фінансова група «Страхові традиції» про стягнення страхового відшкодування, відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2009 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до закритого акціонерного товариства «Фінансова група «Страхові традиції» (далі - ЗАТ «Фінансова група «Страхові традиції») про стягнення страхового відшкодування, відшкодування моральної шкоди.

Зазначав, що 6 червня 2008 року між ним та відповідачем був укладений договір добровільного страхування автомобіля Suzuki Vitara, н.з. АЕ0789АХ.

27 січня 2009 року стався страховий випадок - дорожньо-транспортна пригода, внаслідок якої було пошкоджено застрахований автомобіль.

Відповідно до умов договору ним було повідомлено відповідача про страховий випадок та надано документи, передбачені зазначеним договором.

Посилаючись на те, що відповідачем не було прийнято рішення про виплату або відмову у виплаті страхового відшкодування, просив стягнути з відповідача на його користь 19 415 грн. 40 коп. страхового відшкодування, 407 грн. 72 коп. пені за прострочку виконання зобов'язання, у зв'язку з тим, що неправомірними діями відповідача йому було завдано моральну шкоду на її відшкодування просив стягнути 1 700 грн. та судові витрати.

У судовому засіданні представник позивача підтримав позов з викладених у ньому підстав та просив його задовольнити в повному обсязі.

Відповідач своє право на участь у судовому засіданні не використав, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Повідомлення про причини неявки до суду не надходило.

Відповідно до ч. 4 ст. 169 та ч. 1 ст. 224 ЦПК України якщо суд не має відомостей про причину неявки відповідача, повідомленого належним чином, або причину неявки буде визнано неповажною, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Заочний розгляд справи відбувається за відсутності відповідача з дотриманням вимог, встановлених законом, на підставі ухвали про заочний розгляд справи.

Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши та оцінивши письмові докази в справі в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом установлено, що 6 червня 2008 року між позивачем та відповідачем був укладений договір добровільного страхування автомобіля НОМЕР_1 (далі - Договір) (а.с. 6-17).

27 січня 2009 року стався страховий випадок - дорожньо-транспортна пригода внаслідок якої було пошкоджено застрахований автомобіль, про що свідчить довідка інспектора відділення по оформленню ДТП та дізнання відділу ДАІ з обслуговування AT м

Дніпропетровська та ATI підпорядкованого УДАІ ГУМВС України в Дніпропетровській області (а.с. 45).

Відповідно до умов договору позивач повідомив відповідача про страховий випадок та подав необхідні документи для отримання страхового відшкодування.

Згідно зі рахунком-фактури, складеного ТОВ «Сервісний центр «Альфа» від 17 лютого 2009 року № 194/09 розмір матеріального збитку складає 19 415 грн. 40 коп. (а.с. 27).

Відповідно до ст. 979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов'язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов'язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 988 ЦК України передбачено, що страховик зобов'язаний у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату у строк, встановлений договором.

Страхувальник зобов'язаний повідомити страховика про настання страхового випадку у строк, встановлений договором (п. 5 ст. 989 ЦК України).

Частиною 1 ст. 992 ЦК України передбачено, що у разі несплати страховиком страхувальникові або іншій особі страхової виплати страховик зобов'язаний сплатити неустойку в розмірі, встановленому договором або законом.

Крім того, відповідно до п. З ч. 1 ст. 20 Закону України «Про страхування» страховик зобов'язаний при настанні страхового випадку здійснити страхову виплату або виплату страхового відшкодування у передбачений договором строк. Страховик несе майнову відповідальність за несвоєчасне здійснення страхової виплати (страхового відшкодування) шляхом сплати страхувальнику неустойки (штрафу, пені), розмір якої визначається умовами договору страхування або законом.

У порушення вимог договору та чинного законодавства відповідачем не було прийнято рішення про відмову у виплаті страхового відшкодування або про виплату страхового відшкодування.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання.

Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (ст. 549 ЦК України).

Згідно п. 12.18.1 Договору страховик протягом 10 (десяти) робочих днів з дати отримання всіх належним чином оформлених документів, необхідних для визнання випадку страховим та визначення розміру збитку, а також документів, отриманих страховиком в процесі розслідування, приймає рішення про виплату або відмову у виплаті страхового відшкодування і складає страховий акт, який є формою прийняття рішення про виплату або відмову у виплаті.

Виплата страхового відшкодування здійснюється не пізніше 10 (десяти) робочих днів від дати складання страхового акта (п. 12.18.3).

Виплати страхового відшкодування у встановлений строк за страховим випадком проведено не було, а також не було прийнято і рішення по відмову у виплаті страхового відшкодування.

Пунктом 8.1.5 Договору передбачено, що у разі несвоєчасної сплати Страховиком страхового відшкодування, Страховик зобов'язаний сплатити пеню в розмірі 0,01% від суми страхового відшкодування за кожен день прострочення, але не більше подвійної облікової ставки НБУ, що діяла на день виконання прострочення.

Таким чином розмір пені складає 407 грн. 72 коп.: період з 28 лютого 2009 року до 16 вересня 2009 року - 19 415,40 грн. * 0,01%* 210.

Разом з тим, не можуть бути задоволені позовні вимоги у частині стягнення 1 700 грн. на відшкодування моральної шкоди виходячи з наступного.

За загальним правилом особа несе відповідальність за заподіяну моральну шкоду у випадках коли право на її відшкодування безпосередньо передбачено нормами Конституції України, або у випадках, передбачених нормами ЦК України, а також іншими нормами законодавства, які встановлюють відповідальність за заподіяння моральної шкоди.

Частина 1 ст. 23 ЦК України передбачає, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Відповідно до ст. 611 ЦК України у,разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов'язання внаслідок односторонньої відмови від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов'язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.

Види цивільної відповідальності за невиконання чи неналежне виконання зобов'язань за договором страхування встановлені главою 67 ЦК України, Законом України «Про страхування». Відшкодування моральної шкоди, як вид цивільної відповідальності, за неналежне виконання чи невиконання зобов'язань за договором страхування нормами ЦК України, Закону України «Про страхування», а також Договором не передбачено.

Таким чином, підстав для задоволення позовних вимог про відшкодування моральної шкоди немає.

За таких обставин, з огляду на викладене, суд, за наслідками повного, всебічного та об'єктивного розгляду справи, оцінюючи зібрані у справі докази в їх сукупності, дотримуючись при цьому принципів розумності та справедливості, вважає, що позов ОСОБА_1 є обґрунтованим та підлягає частковому задоволенню.

Враховуючи, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 88 ЦПК України, судові витрати понесені позивачем у вигляді судового збору у розмірі 17 грн. та витрат на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи у розмірі 120 грн. підлягають стягненню з відповідача на користь позивача, а також 198 грн. 23 коп. судового збору підлягає стягненню з відповідача в дохід держави.

Керуючись ст. 20 Закону України «Про страхування», ст. ст. 23, 611, 549, 979, 988, 989, 992 ЦК України, ст.ст. З, 4, 8, 10, 11, 15, 57, 58, 60, 169, 209, 212-215, 224, 225, 228, 233 ЦПК України,

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до закритого акціонерного товариства «Фінансова група «Страхові традиції» про стягнення страхового відшкодування, відшкодування моральної шкоди - задовольнити частково.

Стягнути з закритого акціонерного товариства «Фінансова група «Страхові традиції» на користь ОСОБА_1 19 415 (дев'ятнадцять тисяч чотириста п'ятнадцять) грн. 40 коп. страхового відшкодування, 407 (чотириста сім) грн. 72 коп. пені за прострочку виконання зобов'язання.

Стягнути з закритого акціонерного товариства «Фінансова група «Страхові традиції» на користь ОСОБА_1 120 (сто двадцять) грн. витрат на інформаційно- технічне забезпечення розгляду справи та 17 (сімнадцять) грн. судового збору.

Стягнути з закритого акціонерного товариства «Фінансова група «Страхові традиції» в дохід держави 198 (сто дев'яносто вісім) грн. 23 коп. судового збору.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд м. Києва шляхом подання в десятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги або шляхом подання в десятиденний строк з дня проголошення рішення заяви про апеляційне оскарження і поданням після цього протягом двадцяти днів апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку, встановленого ЦПК України.

Суддя ОСОБА_2