ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОСОБА_1
справа № 2-1312/10
провадження № Б/н 945
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" травня 2010 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі :

головуючого судді Ящук Т.І.

при секретарі Жиленко Ю.Г.

з участю позивача ОСОБА_2

представника позивача ОСОБА_3

відповідачів ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 , Комунального підприємства «Господар» Дарницького району м. Києва - про зміну договору найму житлового приміщення ,-

встановив :

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 , КП «Господар» Дарницького району м. Києва про зміну договору найму житлового приміщення, зобовязання укласти окремий договір найму, посилаючись на наступні обставини. Позивач є наймачем квартири АДРЕСА_1, яка складається з трьох жилих кімнат, площею 15,4 кв.м., 13,4 кв.м., 13,6 кв. м. У квартирі зареєстровано та проживає шість осіб, двоє з яких - неповнолітні діти відповідачів ОСОБА_4 та ОСОБА_5

За усною домовленістю з відповідачами позивач користується ізольованою кімнатою, площею 13,6 кв.м., а відповідачі та двоє неповнолітніх дітей займають дві суміжні кімнати, площею 15,4 кв.м. та 13,4 кв.м. Останнім часом стосунки з відповідачами погіршилися, почали виникати непорозуміння щодо користування та утримання квартири, оплати житлово - комунальних послуг. Спільного господарства з відповідачами позивач не веде, тому для уникнення непорозумінь та конфліктів необхідно встановити порядок користування жилим приміщенням та змінити договір найму. Однак добровільно відповідачі не погоджуються змінити договір найму, у звязку з чим виник даний спір.

Тому позивач просив встановити порядок користування квартирою № 5 по вул. Новодарницькій, 4 у м. Києві, при якому виділити позивачу ОСОБА_2 жилу кімнату, площею 13,6 кв.м., а відповідачам ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 - кімнати, площею 15,4 та 13,4 кв.м. , підсобні приміщення залишити в спільному користуванні. Балкон, площею 2,72 кв.м. - виділити в користування позивача, а балкон, площею 3,89 кв.м. - виділити в користування відповідачів.

Також просив зобовязати КП «Господар» Дарницького району м. Києва укласти з ним окремий договір найму на кімнату, площею 13,6 кв.м.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_3 позовні вимоги підтримали та просили позов задовольнити.

Відповідачі ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 в судовому засіданні позов не визнали та просили у задоволенні позову відмовити, оскільки вважають , що зміна договору найму призведе до порушення житлових прав їх та неповнолітніх дітей.

Представник відповідача КП «Господар» Дарницького району м. Києва в судове засідання не зявився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Вислухавши сторони, представника позивача, вивчивши матеріали справи, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Спірною є квартира АДРЕСА_1, наймачем якої є позивач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1

Як вбачається з ордера на жиле приміщення від 13.02.1970 року, квартира була надана ОСОБА_7 на сімю з чотирьох осіб : вона, чоловік ОСОБА_2, дочка ОСОБА_8, син ОСОБА_9 ( а.с. 5).

На даний період часу в квартирі зареєстровані та проживають : позивач, його дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2, її чоловік ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та їх діти - ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4, ОСОБА_10, ІНФОРМАЦІЯ_5, ОСОБА_11, ІНФОРМАЦІЯ_6 ( а.с. 4, 24-25)

З викопійовки з поповерхового плану квартири АДРЕСА_2 вбачається, що спірна квартира має загальну полощу 62,2 кв.м., житлову - 42,4 кв., складається з трьох кімнат : окрема кімната, площею 13,6 кв.м. та дві суміжні кімнати , площею 15,4 кв.м. (прохідна) та 13,4 кв.м.

Згідно з ст. 104 ЖК України член сімї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сімї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам ст. 63 ЖК України.

У разі відмовлення членів сімї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку.

Відповідно до вимог ст. 63 ЖК України , предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (частина перша статті 48), частина кімнати або кімната, зв'язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення.

Відповідно до п. 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.04.1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» , в силу ст. 104 ЖК суд вправі задовольнити вимоги члена сімї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі.

При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім'ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов.

Відповідно до Постанови виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів та Президії Київської міської ради профспілок № 582 від 15.07.1985 року «Про порядок застосування у м. Києві "Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській PCP" , такими, що потребують поліпшення житлових умов визнаються громадяни, які мають жилу площу до 7,5 кв. м включно на кожного члена родини.

Як вбачається з матеріалів справи , житлова площа спірної квартири становить 42,4 кв.м. На кожну особу, яка має право користування жилим приміщенням в спірній квартирі, припадає 42,4 кв.м. : 6 = 7,06 кв.м.

У звязку з потребою в поліпшенні житлових умов позивач ОСОБА_2 , а також відповідачі ОСОБА_12, ОСОБА_5, ОСОБА_6 перебувають на квартирному обліку в Дарницькій районній в м. Києві державній адміністрації з 26.08.1991 року в загальній черзі, про що свідчать видані відділом житлового забезпечення довідки від 23.06.2009 року ( а.с.6-7).

Отже , жила площа, яка припадає на позивача ОСОБА_2 - 7,06 кв.м. не відповідає розміру жилої площі приміщення, яке він просить виділити йому в користування 13,6 кв.м.

У випадку розподілу спірного житлового приміщення і виділення позивачу кімнати, площею 13,6 кв.м., а трьом відповідачам та двом неповнолітнім дітям - двох суміжних кімнат, площею 15,4 кв.м. та 13,4 кв.м. , житлові права відповідачів та дітей будуть суттєво ущемлені, оскільки розмір жилого приміщення, яке просить виділити їм позивач , значно менший , ніж частка жилої площі, що припадає на них. При такому порядку на кожного члена сімї відповідачів припадатиме : 28,8 кв.м. / 5 = 5,76 кв.м.

За таких обставин, суд вважає, що позов ОСОБА_2 є безпідставним , тому в задоволенні позовних вимог про зміну договору найму житлового приміщення та зобовязання укласти окремий договір найму - необхідно відмовити.

Посилання позивача на ту обставину, що у будь-якому випадку сторони потребують поліпшення житлових умов, тому зміна договору найму не створить штучного погіршення житлових умов, не можуть бути підставою для задоволення позову, оскільки за рахунок жилої площі, яку просить виділити йому позивач, будуть ущемлятися житлові права відповідачів та неповнолітніх дітей. Крім того, кімната, зв'язана з іншою кімнатою спільним входом, які позивач просить виділити відповідачам , не може бути предметом окремого договору найму в силу приписів ст. 63 ЖК України .

Посилання позивача на неприязні стосунки , що склалися між сторонами, та необхідність самостійно оплачувати житлово-комунальні послуги, також не можуть бути підставою для задоволення позову, оскільки не ґрунтуються на вимогах закону.

На підставі наведеного, ст. 48, 63, 104 ЖК України, керуючись ст. ст. З, 10,11, 57,60, 61 , 209, 213, 215, 218 ЦПК України , суд-

вирішив :

В задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, Комунального підприємства «Господар» Дарницького району м. Києва - про зміну договору найму житлового приміщення - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва шляхом подачі заяви про апеляційне оскарження протягом 10 днів з дня проголошення рішення та апеляційної скарги на рішення суду протягом 20 днів після подання заяви про апеляційне оскарження.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання заяви про апеляційне оскарження, якщо заяву про апеляційне оскарження не було подано. Якщо було подано заяву про апеляційне оскарження, але апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений статтею 294 ЦПК України, рішення суду набирає законної сили після закінчення цього строку. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя