Бережанський районний суд Тернопільської області
Бережанський районний суд Тернопільської області
в особі: судді Німко Н.П.
при секретарі Олексів О.Б.
За участю представника відповідача Вітковської. О.Я.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Бережани справу за позовом ОСОБА_1 до Бережанської міської ради про визнання права власності на спадкове майно, -
Позивачка ОСОБА_1 звернулася в суд із позовом до Бережанської міської ради про визнання за нею права власності на спадкове майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_2 , який доводиться їй двоюрідним братом, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , після смерті якого відкрилася спадщина у вигляді право померлого на будинковолодіння в АДРЕСА_1 . В даний час позивачка бажає у встановленому законом порядку реалізувати своє право на спадкування згаданого спадкового майна, однак, здійснити цього не може, оскільки правовстановлюючий документ на ім`я спадкодавця на згадане майно відсутній, що робить неможливим здійснення права спадкування позивачки і змусило її звернутися в суд із згаданим позовом.
В судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала, просить їх задовольнити. Також пояснила, що її тітка ОСОБА_3 та її двоюрідний брат ОСОБА_2 за життя володіли кожен по 1//2 частини будинковолодіння в АДРЕСА_1 . ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , заповіту не залишивши. Після її смерті єдиним спадкоємцем 1 черги за законом був ОСОБА_2 , як рідний син. Він фактично прийняв частку матері, оскільки постійно проживав із померлою у згаданому будинковолодінні, а тому до 6-ти місяців після її смерті вступив в управління згаданим спадковим майном матері, заяви про відмову від спадщини не подавав. В подальшому, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 і після його смерті відкрилася спадщина у вигляді права померлого вже на ціле будинковолодіння. За життя померлий заповіту не залишив. Спадкоємців за законом від 1 до 4 ( включно) черги у нього не було. А тому вона, як двоюрідна сестра померлого є його спадкоємицею п`ятої черги за законом. Здійснити своє право спадкування по праву представлення після свого батька (рідного дядька померлого ОСОБА_2 ), як спадкоємця третьої черги не бажає, так як позбавлена можливості представити суду свідоцтво про смерть батька, який помер зразу після її народження в Сибірі, будучи репресованим, а тому його точна дата смерті і місце смерті їй невідомі. В даному випадку вона бажає скористатися своїм право на спадкування за законом, як спадкоємиця п`ятої черги. Вона своєчасно подала заяву про прийняття спадщини в державну нотаріальну контору, однак реалізувати своє право на спадкування не може, оскільки на ім`я померлого відсутні правовстановлювальні документи, які б підтверджували його право на згадане будинковолодіння. А тому і змушена звернутися до суду із згаданим позовом.
В судовому засіданні представник Бережанської міської ради позов визнала, щодо його задоволення не заперечує, також визнала ті обставини, на які посилається позивачка в обґрунтування заявлених вимог.
Суд, заслухавши позивачку та представника відповідача, розглянувши матеріали справи, прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення, виходячи із наступних підстав.
Відповідно до cm. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла( спадкодавця) до інших осіб( спадкоємців). У відповідності зі cm. cm. 1217, 1220, 1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; спадкування здійснюється за заповітом або за законом, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.
Згідно із ч.3 cm. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину якщо протягом встановленого законом строку, він не заявив про відмову від неї.
Відповідно до cm. cm. 1269, 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини
Згідно cm. 1265 ЦК України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення
Відповідно до cm. 549 ЦК України, який діяв до прийняття Цивільного Кодексу України від 01 січня 2004 року, визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном.
Виходячи з норм п.4, 5 Прикінцевих та перехідних Положень ЦК України (01.01 2004 року), Цивільний Кодекс України застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності. Правила книги шостої Цивільного Кодексу України, застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом.
Судом встановлено, що ОСОБА_3 ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , заповіту не залишивши ( що підтверджується витягом із Спадкового реєстру (спадкові справи) серії ОЕ №-307281 від 26 жовтня 2009 року). Після смерті ОСОБА_3 відкрилося спадщина у вигляді права померлої на 1//2 частину будинковолодіння по АДРЕСА_1 . Єдиним спадкоємцем 1 черги за законом померлої був ОСОБА_2 , як рідний син. Він фактично прийняв згадану спадщину, оскільки до 6-ти місяців після її смерті вступив в управління згаданим спадковим майном матері, постійно проживаючи разом із померлою і залишившись проживати у згаданому будинковолодінні, заяви про відмову від спадщини не подавав. За життя ОСОБА_2 на праві особистої власності також володів 1//2 частиною згаданого будинковолодіння А тому, після смерті матері, з підстав передбачених законом, набув право власності на ціле будинковолодіння. В подальшому, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 і після його смерті відкрилася спадщина у вигляді права померлого на згадане будинковолодіння. За життя померлий заповіту не залишив. Позивачка, як його двоюрідна сестра, є спадкоємицею померлого п`ятої черги за законом і бажає успадкувати згадане майно, користуючись своїм правом спадкоємництва п`ятої черги за законом. Позивачка строку для прийняття спадщини не пропустила, оскільки своєчасно подала заяву про прийняття спадщини в державну нотаріальну контору. Реалізувати право на спадкування позивачка не може, оскільки на ім`я померлих відсутні правовстановлювальні документи, які б підтверджували їх право на згадане будинковолодіння.
Зазначені судом факти доведені в судовому засіданні поясненнями позивачки, фактичним визнанням посилань позивачки представником відповідача, свідоцтвом про смерть ОСОБА_3 та ОСОБА_2 й іншими доказами по справі.
Отже, судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 , як спадкоємець п`ятої черги за законом фактично прийняла спадкове майно після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , яким померлий правомірно володів за життя і яке складається із цілого будинковолодіння по АДРЕСА_1 , а тому її позовні вимоги слід задовольнити та визнати за нею право на таке спадкове майно.
З огляду на вищевикладене, керуючись ст. ст. 10, 12, 60, 213, 215 ЦПК України, ст.549, п.4, 5 Прикінцевих та перехідних Положень ЦК України (01.01 2004 року), ст. ст. 1216, 1217, 1220, 1223, ст. 1265, ст. 1269,ст. 1270 ЦК України, суд, -
Визнати за ОСОБА_1 , як за спадкоємицею п`ятої черги за законом, право на спадкове майно у вигляді цілого будинковолодіння по АДРЕСА_1 , яке залишилося після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .
Стягнути із ОСОБА_1 в користь держави судовий збір( державне мито) в розмірі 104( сто чотири) гривні 16 коп. та в користь Бережанського районного суду Тернопільської області витрати на інформаційно-технічне забезпечення діяльності суду в розмірі 90 ( дев`яносто) гривень.
На рішення суду може бути подано заяву про апеляційне оскарження протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом двадцяти днів після подання заяви про апеляційне оскарження. Заява про апеляційне оскарження та апеляційна скарга подаються апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.
Суддя
Бережанського районного суду
Тернопільської області Н.П.Німко