БАШТАНСЬКИЙ    РАЙОННИЙ СУД
_____________________________________________________________
Миколаївська область м. Баштанка вул. Полтавська 43
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ      УКРАЇНИ

10.01.2008
року Баштанський районний суд Миколаївської області в складі: головуючого -
судді Желєзного І.В. при секретарі - Гуровій Л.А., розглянувши в судовому
засіданні в залі суду м. Баштанка справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2,  ОСОБА_3,
ОСОБА_4 про  визначення часток в
спільній сумісній власності на житловий будинок, визнання дійсним договору
купівлі-продажу частини житлового будинку, визнання в порядку спадкування право
власності на частку в спільній власності, визнання права власності в порядку
спадкування на земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду  з
позовом до ОСОБА_2,  ОСОБА_3,  ОСОБА_4 про:
визначення часток в спільній сумісній власності на житловий будинок, що
розташований в АДРЕСА_1;  визнання
дійсним договору купівлі-продажу житлового будинку, розташованого в АДРЕСА_1,
що був укладений ІНФОРМАЦІЯ_1 між ОСОБА_5 (покупець), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2,
і ОСОБА_4 (продавець);  визнання за
ОСОБА_1 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 права власності на 2/5
частки будинку, що розташований в АДРЕСА_1; визнання ОСОБА_1 після смерті
ОСОБА_5 права власності на земельну ділянку площею ІНФОРМАЦІЯ_3, що розташована
по АДРЕСА_1.

На обґрунтування вимог позивачка в
заяві та її представник в судовому засіданні зазначили, що ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_1
(позивачка), ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 (відповідачі) та ОСОБА_5 приватизували
будинок, що розташований в АДРЕСА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_5), ІНФОРМАЦІЯ_6. Відповідно до
свідоцтва про право власності на житло вказаний будинок належить на праві
спільної сумісної власності всім вищезазначеним особам.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 продав належну
йому 1/5 частку будинку співмешканці - ОСОБА_5 за 850 грн.. Договір
купівлі-продажу 1/5 частки будинку, укладений між ОСОБА_4 та  ОСОБА_5, був вчинений в письмовій формі і між
сторонами була досягнута домовленість по всім істотним умовам угоди.

ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 виписався з
будинку і вибув з місця проживання.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_5, після
смерті якої залишилась спадщина, в тому числі на 2/5 частки спірного будинку та
присадибну земельну ділянку площею ІНФОРМАЦІЯ_3, що розташована по АДРЕСА_1.
Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_5 є її діти: ОСОБА_1, ОСОБА_3 та
ОСОБА_2. На день смерті єдиною спадкоємицею, яка постійно проживала на час
відкриття спадщини (день смерті) з ОСОБА_5 і прийняла спадщину, є позивачка.
ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не проживали з матір'ю на час відкриття спадщини і не подали
заяв про прийняття спадщини до нотаріальної контори.

Крім того, позивачка вказала, що
оскільки є співвласником (1/5 частки) будинку відповідно до свідоцтва про право
власності і  фактично прийняли спадщину
після смерті матері, якій належало 2/5 частки спірного будинку (1/5 згідно
свідоцтва про право спільної сумісної власності та 1/5 згідно договору
купівлі-продажу, укладеного між ОСОБА_4 та
ОСОБА_5), їй належить 3/5 частки (частини) спірного будинку, а
відповідачам ОСОБА_2 та  ОСОБА_3 по 1/5
частці (частині) спірного будинку.

Посилаючись на викладене, позивачка в заяві та її
представник в судовому засіданні просили:

Визначити, що відповідно до
свідоцтва про право власності від ІНФОРМАЦІЯ_4 на житловий будинок, що
розташований в АДРЕСА_1, частки співвласників є рівними і становлять для
кожного по  1/5 частці будинку в
ідеальних долях;

Визнати дійсним договір
купівлі-продажу житлового будинку, розташованого в АДРЕСА_1, що був укладений
ІНФОРМАЦІЯ_1 між ОСОБА_5, померлою ІНФОРМАЦІЯ_2, і  ОСОБА_4;

Визнати що частка ОСОБА_5, померлої
ІНФОРМАЦІЯ_2, в спільній власності на будинок, що розташований в АДРЕСА_1, на
час її смерті складає 2/5 частини житлового будинку з приналежними до нього
будівлями та спорудами;

Визнати за ОСОБА_1 в порядку
спадкування після смерті ОСОБА_5 право власності на 2/5 частки будинку, що
розташований в АДРЕСА_1;

Визнати за ОСОБА_1 в порядку
спадкування після смерті ОСОБА_5 право власності на земельну ділянку площею
ІНФОРМАЦІЯ_3, що розташована по АДРЕСА_1, право на яку посвідчено Державним
актом серія МК НОМЕР_1, виданим
ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_5 на підставі рішення ІНФОРМАЦІЯ_7.

Відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_2 при
попередньому розгляді справи позов визнали повністю, підтвердивши факт прийняття
тільки позивачкою спадщини після смерті ОСОБА_5. В судове засідання не
з'явилися, просили слухати справу в її відсутність.

Відповідач ОСОБА_4  до суду не з'явився, про причини неявки суд
не повідомив, хоча про час слухання справи повідомлявся належним чином. Від
відповідача не надійшло заперечень проти позову. З огляду на те, що в
матеріалах справи є достатньо даних про права та обов'язки сторін, та не має
необхідності в особистих поясненнях відповідача, суд ухвалив про слухання
справи в відсутність відповідача ОСОБА_4.

Вислухавши пояснення представника
позивачки, дослідивши наявні у справі письмові докази (витяг НОМЕР_2 від
ІНФОРМАЦІЯ_8  з Єдиного державного
реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна, свідоцтво про народження
ОСОБА_2, свідоцтво про смерть ОСОБА_5, свідоцтво про право власності на житло
НОМЕР_3 від ІНФОРМАЦІЯ_4, державний акт на право власності на землю серії МК
НОМЕР_1, технічний паспорт на квартиру, будинкову книгу на будинок АДРЕСА_1,
доповідну записку за НОМЕР_4 від ІНФОРМАЦІЯ_9 начальника Служби Укрбюро
Інтерполу УМВС України в Миколаївській області, свідоцтво про народження
ОСОБА_1, свідоцтво про народження ОСОБА_3, договір купівлі-продажу частини
житлового будинку від ІНФОРМАЦІЯ_1, витяг з реєстру прав власності на нерухоме
майно НОМЕР_5 від ІНФОРМАЦІЯ_10, довідку Відділу земельних ресурсів у
Баштанському районі від ІНФОРМАЦІЯ_11 НОМЕР_6, витяг з технічної документації
про нормативну грошову оцінку земельної ділянки), суд приходить до висновку про
обґрунтованість заявлених вимог і можливість задоволення позову.

На підставі досліджених доказів в
судовому засіданні встановлено, що
ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_1 (позивачка), ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4
(відповідачі) та ОСОБА_5 приватизували будинок, що розташований в АДРЕСА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_5),
ІНФОРМАЦІЯ_6. Відповідно до свідоцтва про право власності на житло вказаний
будинок належав вказаним особам на праві спільної сумісної власності. Спірний
житловий будинок розташований на земельній ділянці площею ІНФОРМАЦІЯ_3
(кадастровий НОМЕР_7), яка відповідно до державного акта серії МК НОМЕР_1,
виданого ІНФОРМАЦІЯ_6 на підставі рішення ІНФОРМАЦІЯ_7, є власністю ОСОБА_5.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 продав належну
йому 1/5 частку будинку співмешканці - ОСОБА_5 за 850 грн.. Договір
купівлі-продажу 1/5 частки будинку, укладений між ОСОБА_4 та  ОСОБА_5 в письмовій формі і між сторонами
була досягнута домовленість по всім істотним умовам угоди, що підтверджується
текстом договору.

ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 виписався з
будинку і вибув з місця проживання.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_5, після
смерті якої залишилась спадщина, в тому числі на 2/5 частки спірного будинку
(1/5 відповідно до свідоцтва про право власності на житло та 1/5 відповідно до
договору купівлі продажу частки у ОСОБА_4). та земельну ділянку площею
ІНФОРМАЦІЯ_3, що розташована по АДРЕСА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_5) м. Баштанка (державний
акт серія МК НОМЕР_1, виданий ІНФОРМАЦІЯ_6 на підставі рішення ІНФОРМАЦІЯ_7,
кадастровий НОМЕР_7).

Спадкоємцями першої черги після
смерті ОСОБА_5 є її діти: ОСОБА_1, ОСОБА_3 та ОСОБА_2. На день смерті єдиною
спадкоємицею, яка постійно проживала на час відкриття спадщини (день смерті) з
ОСОБА_5 і прийняла спадщину, є позивачка. ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не проживали з
матірю на час відкриття спадщини і не подавали заяв про прийняття спадщини до
нотаріальної контори.

Зазначені правовідносини врегульовані ст.ст. 112 ЦК УРСР; 47 ЦК УРСР; 227
ЦК УРСР,  ст. 370 ч.1;2 ЦК України та
стст. 12ч.2; 48ч.2; 49  ЗУ „Про
власність”.

Відповідно до ст.ст. 12ч.2; 48ч.2;
49  ЗУ „Про власність” громадянин набуває
права власності на майно, одержане внаслідок індивідуальної праці, укладення
угод не заборонених законом. Власник може вимагати усунення будь-яких порушень
його права, хоч би ці порушення і не були поєднані з позбавленням володіння.
Володіння вважається правомірним, якщо інше не буде встановлене судом.

Із змісту ст. 112 ЦК УРСР та  370
ч.1;2 ЦК України слідує, що співвласники мають право на виділ частки із майна,
що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній
сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві
спільної сумісної власності є рівними.

В судовому засіданні встановлено,
що ОСОБА_1 (позивачка), ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 (відповідачі) та ОСОБА_5, в
ІНФОРМАЦІЯ_12 придбали (приватизували) будинок, який належав їм на праві
спільної сумісної власності. Із наведеного слідує, що частка кожного із співвласників
житлового будинку (учасників приватизації) на момент приватизації становила по
1/5  частині
спірного домоволодіння. Визначення права на частки в
спільному майні необхідно сторонам для можливості повної реалізації права на належне їм майно,
що є підставою для задоволення позовних вимог про
визначення часток в спільній сумісній власності на майно.

Відповідно до ст. 227 ЦК УРСР
договір купівлі-продажу жилого будинку повинен бути нотаріально
посвідчений, якщо хоча б однією з сторін є громадянин.

Згідно
з 47 ЦК УРСР нота­ріальне посвідчення угод  обов'язкове
лише у випадках, зазначених у законі.
Недодержання  в
цих  випадках  нотаріальної форми тягне за собою недійсність
угоди з наслідками, передбаче­ними частиною другою статті 48 цього
Кодексу.

Якщо сторони домовились щодо усіх істотних умов договору, що
підтверджується письмовими доказами, і відбулося повне або часткове виконання
договору, але одна із сторін ухиляється від його нотаріального посвідчення, суд
може визнати такий договір дійсним. В
цьому  разі  наступне но­таріальне посвідчення договору не
вимагається.

Оскільки ОСОБА_4 в ІНФОРМАЦІЯ_13
продав належну йому 1/5 частку майна співвласниці - ОСОБА_5, при цьому
правочин  було укладено в письмовій
формі, а між сторонами по угоді була досягнута домовленість по всім істотним
умовам договору, що крім пояснень сторін підтверджується письмовими доказами
(текстом укладеної угоди), крім того, відбулося повне виконання договору,
зазначене є підставою для визнання дійсним договору купівлі-продажу 1/5 частки
спірного жилого будинку, укладеного між ОСОБА_4 (продавець) і ОСОБА_5
(покупець).

Відповідно
до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти
спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його
смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Із
ч.3 ст. 1268 ЦК України слідує, що спадкоємець, який постійно проживав разом з
спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України (шестимісячного
строку), він не заявив про відмову від неї.

Згідно ст. 392 ЦК України власник
майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право не
визнається іншими особами.

Позивачка, яка є співвласником (1/5
частки) будинку відповідно до свідоцтва про право власності на житло і на день
смерті проживала разом з спадкодавцем (ОСОБА_5),  фактично прийняли спадщину після смерті
матері, якій належало 2/5 частки спірного будинку (1/5 згідно свідоцтва про
право спільної сумісної власності та 1/5 згідно договору купівлі-продажу,
укладеного між ОСОБА_4 та  ОСОБА_5).
ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не проживали з матірю на час відкриття спадщини і не
подавали заяв про прийняття спадщини до нотаріальної контори. Таким чином
позивачка є власником  3/5 частки
спірного будинку (1/5 частка відповідно до свідоцтва про право власності та 2/5
частки успадкованих після смерті ОСОБА_5).

Наведене є підставою для визнання
за позивачкою в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 права власності на 2/5
частки спірного житлового будинку та права власності на земельну ділянку площею
ІНФОРМАЦІЯ_3, що розташована по АДРЕСА_1.

Оскільки відповідачі ОСОБА_2
та  ОСОБА_3 заявили про незастосування
строків позовної давності, а від відповідача
ОСОБА_4 не надійшло заяви про застосування строків позовної давності до
правовідносин що є предметом судового дослідження, суд на підставі ст. 267 ч. 2
та 3 ЦК України не застосовує строки позовної давності.

На підставі ст.ст. 112 ЦК УРСР; 47 ЦК УРСР; 227 ЦК УРСР,  ст. 370 ч.1;2 ЦК України, ст.ст. 12ч.2;
48ч.2; 49  ЗУ „Про власність” та
керуючись ст.ст. 10; 11; 60; 214; 215 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

1.  Визначити, що
відповідно до свідоцтва про право власності на житло від ІНФОРМАЦІЯ_4, виданого
органом приватизації Баштанської міської ради Миколаївської області на житловий
будинок, що розташований в АДРЕСА_1, частки ОСОБА_1, ОСОБА_3,  ОСОБА_2, ОСОБА_5 та ОСОБА_4 в спільній
власності на будинок становлять для кожного по
1/5 частині в ідеальних долях.

2.  Визнати дійсним
договір купівлі-продажу 1/5 частки житлового будинку з приналежними до нього
будівлями та спорудами, розташованого по АДРЕСА_1, що був укладений
ІНФОРМАЦІЯ_1 між ОСОБА_5 (покупець), померлою ІНФОРМАЦІЯ_2, і  ОСОБА_4 (продавець).

3.  Встановити, що
частка ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2, в спільній власності на будинок, що
розташований в АДРЕСА_1, на час її смерті складає 2/5 частини житлового будинку
з приналежними до нього будівлями та спорудами.

4.  Визнати за
ОСОБА_1 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 право власності на 2/5
частки житлового будинку з приналежними до нього будівлями та спорудами, що
розташований в АДРЕСА_1.

5.  Визнати за
ОСОБА_1 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 право власності на земельну
ділянку площею ІНФОРМАЦІЯ_3, що розташована по АДРЕСА_1, право на яку
посвідчено Державним актом серії МК НОМЕР_1, виданим  ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_5 на підставі рішення
ІНФОРМАЦІЯ_7, зареєстрованим в Книзі записів державних актів на право приватної
власності на землю за НОМЕР_8, кадастровий НОМЕР_7.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана апеляційному суду
Миколаївської області через Баштанський районний суд протягом двадцяти днів
після подання апелянтом заяви про апеляційне оскарження. Заява про апеляційне
оскарження рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня
проголошення рішення.

СУДДЯ :