справа  № 2-518/2008
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М     У К Р А Ї Н И

17 вересня
2008 року                                    м. Тростянець

Тростянецький
районний суд  Сумської області у складі:
головуючої судді - Линник О.С., при секретарі - Долі Н.В., з участю
представника позивача - ОСОБА_1, позивача -ОСОБА_2,

розглянувши
у відкритому судовому засіданні в м.Тростянець цивільну справу за позовною
заявою ОСОБА_2 до Білківської сільської ради про встановлення факту належності
правовстановлюючих документів, встановлення факту родинних відносин та визнання
права власності на спадкове майно, земельну ділянку,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2
звернувся до суду із позовною заявою, у якій просив встановити факт належності
ОСОБА_3 свідоцтво про право власності на жилий будинок АДРЕСА_1, встановити
факт родинних стосунків між позивачем та померлою ОСОБА_3, те, що він являється
її рідним племінником по материнській лінії, просив визнати за ним право
власності на спадкове майно після смерті рідної тітки ОСОБА_3  на жилий будинок з надвірними будівлями і
спорудами, що розташовані під АДРЕСА_1, просив визнати за ним право власності
на земельну ділянку розміром 0,15 га, що розташована в АДРЕСА_1.

Свої
вимоги мотивував позивач тим, що матір'ю позивача була ОСОБА_7, в дівочості -
ОСОБА_7, а батьком - ОСОБА_8. Мати позивача народилась  у ІНФОРМАЦІЯ_8 році, батьками якої були
ОСОБА_5 та ОСОБА_6. Після одруження із батьком позивача мати мала прізвище
ОСОБА_7, однак свідоцтво про одруження батьків не збереглось.

У
матері позивача була рідна сестра ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4року народження,
батьками якої також були ОСОБА_5 та ОСОБА_6. ІНФОРМАЦІЯ_9 року ОСОБА_3
одружилась з ОСОБА_4 та взяла його прізвище -ОСОБА_4.

ІНФОРМАЦІЯ_6
року ОСОБА_3 померла в АДРЕСА_2, де перебувала у будинку престарілих.

Після
смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно - жилий будинок із надвірними
будовами, що розташований під АДРЕСА_1 АДРЕСА_3. Однак свідоцтво про право
власності на вказаний жилий будинок , видане Білківською сільською радою
ІНФОРМАЦІЯ_1 р. на ім'я ОСОБА_3, а не на ОСОБА_3.

На
момент смерті тітки позивача спадкоємців першої та другої черги не було,
заповіту тітка не залишила і позивач, як єдиний із родичів померлої фактично
прийняв спадщину, а саме розпорядився речами із будинку тітки, замінив замок на
дверях, косив сіно на городі, доглядав за будинком, зберігає всі документи.

Позивач
вважає себе спадкоємцем другої черги після смерті його тітки ОСОБА_3 в порядку
представлення, тому просив задовольнити його позовні вимоги повністю, та
встановити факт належності правовстановлюючих документів та родинних відносин.

У
судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав повністю, просив їх
задовольнити, показав, що його рідна тітка по матері ОСОБА_3 після смерті
чоловіка була одинокою жінкою, дітей не мала, він, як племінник, завжди їй
допомагав - привозив дрова, вугілля, допомагав на городі. Після переїзду тітки
у будинок для престарілих - він її неодноразово навіщав, возив гостинці. Після
її смерті, позивач забрав особисті документи тітки, розпорядився її речами, що
були у будинку. Те, що у газеті ІНФОРМАЦІЯ_10 від ІНФОРМАЦІЯ_11 р. було
розміщено оголошення про взяття на облік безхазяйного майна  за адресою вул.Куца, 14 у с.Олексине, він не
знав, бо газети не читав.

Представник
позивача у судовому засіданні пояснила, що її довіритель має намір отримати
спадкове майно, однак через помилки у правовстановлюючих документах та втрату
свідоцтва про одруження батьків позивача є перешкоди у оформленні спадщини.
Позивач пред'явив позов до сільради про визнання за ним права власності на
вказане майно та земельну ділянку, на якій майно розташоване, яке просить
задовольнити повністю.

Представник
відповідача в судове засідання не з'явився, подав заяву, де просив справу
розглянути у відсутності відповідача, проти задоволення позову не заперечував.

Дослідивши
докази у справі суд встановив такі факти та відповідні їм обставини.

Як
показали у судовому засіданні свідки ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, вони знали
ОСОБА_3, яка проживала по АДРЕСА_1, мала вади слуху. Після смерті її чоловіка
вона проживала сама, дітей не мала, свідки підтверджують, що, єдиним родичем,
який навіщав   ОСОБА_3 був ОСОБА_2,
постійно їй допомагав по господарству, провідував. У селі ОСОБА_3 люди називали
ОСОБА_3, хоча по паспорту вона булаІНФОРМАЦІЯ_12. Після її смерті залишилась
земельна ділянка, будинок, погріб і сарай.

Свідоцтвом
про народження позивача встановлено, що його батьками були ОСОБА_8 та ОСОБА_7
(а.с.8), мати позивача померла 04.02.1991 р., що підтверджується свідоцтвом про
її смерть (а.с.11).

Із
повторно виданого свідоцтва про народження ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_7 року
вбачається, що її батьками були ОСОБА_5 та ОСОБА_6(а.с.9).

Згідно
посвідки про народження ОСОБА_3, 20.12.ІНФОРМАЦІЯ_4р.н. - її батьками вказані
ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (а.с.12).

Зміна
прізвища ОСОБА_3 на ІНФОРМАЦІЯ_13 підтверджується свідоцтвом про її одруження
із ОСОБА_4 (а.с.13).

Як
вбачається із заповіту, складеного ІНФОРМАЦІЯ_13 року, ОСОБА_4 заповів ОСОБА_3
все своє майно (а.с.15).

В
довідці Охтирського будинку-інтернату для громадян похилого віку  вказано, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4року
народження дійсно проживала в будинку-інтернаті зІНФОРМАЦІЯ_5 року по день її
смерті ІНФОРМАЦІЯ_6 року, та після своєї смерті нікому з адміністрації заповіту
не залишила (а.с.45).

Згідно
свідоцтва про смерть (а.с.14) ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_3року.

Як
вбачається із свідоцтва про право особистої власності на жилий будинок,
виданого ІНФОРМАЦІЯ_1 року виконкомом Білківської сільської ради, ОСОБА_3   належить на праві особистої власності  цілий жилий будинок розміщений в АДРЕСА_1, на
підставі рішення виконкому Тростянецької районної ради від 19 червня 1990 року
№93 “Про оформлення прав власності на жилі будинки в сільській місцевості”
(а.с.24).

Технічний
паспорт на жилий будинок  під АДРЕСА_1
Тростянецького р-ну (а.с.16-23) виданий наОСОБА_3.

Як
вбачається із реєстраційної картки НОМЕР_1, виданої Білківською сільською
радою, власником будинку в АДРЕСА_1 є ОСОБА_3 (а.с.25).

Згідно
рішення виконкому Білківської сільської ради №11 від 20.02.1995 р. ОСОБА_3  передано у приватну власність безкоштовно
земельну ділянку для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарчих
будівель і споруд в АДРЕСА_1 площею 0,15 га (а.с.32).

Згідно
інформаційної довідки, виданої Білківською сільською радою, ОСОБА_3 проживала
за адресою АДРЕСА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 р. була направлена до Охтирського
будинку-інтернату для громадян похилого віку. Земельна ділянка розміром 0,15 га
приватизована ОСОБА_3, державний акт не видавався. Заповіт від імені ОСОБА_3 не
посвідчувався, нерухоме майно після смерті ОСОБА_3 взяте на облік як безхазяйне
(а.с.54).

Таким
чином, дійсно у судовому засіданні встановлено факт належності  ОСОБА_3 правовстановлюючих документів -
свідоцтва про право власності на жилий будинок із погосподарськими будівлями,
реєстраційного напису на документі про право власності , та технічного паспорту
на жилий будинок, що видані Охтирським МБТІ.

Не
викликає сумніву у суду і факт родинної спорідненості між позивачем та ОСОБА_3,
рідною сестрою матері позивача, та його рідною тіткою.

Ч.2
ст. 12 Закону України “Про власність” передбачено, що громадянин набуває права
власності на майно, зокрема, одержане внаслідок успадкування або укладення
інших угод, не заборонених законом.

Як
встановлено у судовому засіданні ОСОБА_3 заповіт не складала.

За
нормами ЦК УРСР 1963 року, позивач не мав права на спадок після смерті своєї
тітки ОСОБА_3

Відповідно
до п.5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, який набрав чинності
01.01.2004 року, правила книги шостої ЦК України застосовуються також до
спадщини, яка відкрилась, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання
чинності цим Кодексом.

Як
встановлено ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом
мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так
і з боку матері.

Згідно
ч.3 ст. 1266 ЦК України Племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини,
яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця),
якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Таким
чином, позивач є спадкоємцем другої черги після смерті своєї рідної тітки за
представленням.

Отже,
дослідивши докази у справі, суд вважає, що позовні вимогиОСОБА_2 підлягають
задоволенню у повному обсязі та необхідно визнати за позивачем право власності
на спадкове майно після смерті ОСОБА_3
на жилий будинок  з надвірними
будівлями і спорудами, який знаходиться під АДРЕСА_1.

Крім
того, суд вважає, що є підстави визнати за позивачем  право власності на приватизовану земельну
ділянку, розміром 0,15 га,  розташовану
під АДРЕСА_1.

Так,
відповідно до ст. 125 ЗК України
визначено, що право власності на земельну ділянку виникає після
одержання її власником документа, який посвідчує це право та його державної
реєстрації. Відповідно до ст. 126 ЗК України право власності на земельну
ділянку  посвідчується державними актами.

Так
як ОСОБА_3 не отримала державний акт на землю, однак є рішення про приватизацію
нею земельної ділянки, то право власності на землю переходить до її спадкоємця
- позивача,  який у подальшому оформить
державний акт на своє ім'я.

Судові
витрати залишаються за позивачем.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 209-215 ЦПК
України, суд -

В И Р І Ш И В :

Встановити
факт належності ОСОБА_3 свідоцтва про право власності на жилий будинок під
АДРЕСА_1, яке видане Білківською сільською радою ІНФОРМАЦІЯ_1 року,  реєстраційного напису на документі про право
особистої власності, зроблене Охтирським міжрайонним бюро технічної інвентаризації  ІНФОРМАЦІЯ_1 року та технічного паспорту на
жилий будинок під АДРЕСА_1, який виданий
Охтирським міжрайонним бюро технічної інвентаризації.

Встановити,
що ОСОБА_2 є рідним племінником по материнській лінії померлої ІНФОРМАЦІЯ_3року
ОСОБА_3.

Визнати
за ОСОБА_2 право власності на спадкове майно після смерті ОСОБА_3  на жилий будинок з надвірними будівлями і
спорудами, який знаходиться під АДРЕСА_1 Сумської області.

Визнати
за ОСОБА_2 право власності на приватизовану земельну ділянку розміром 0,15 га,
розташовану за АДРЕСА_1 Сумської області.

Рішення
може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сумського апеляційного суду через
Тростянецький районний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення
рішення заяви про апеляційне оскарження і поданням після цього протягом 20 днів
апеляційної скарги, або в порядку, передбаченому ч.4 ст. 295 ЦПК України.

Суддя