Справа № 2-265/08
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2008 року  Рокитнянський
районний   суд  Київської області в складі: головуючого
судді  Нечепоренка Л.М., при секретарі
Тарасюк Н.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт.Рокитне
цивільну справу за позовом ОСОБА_1до ОСОБА_2про відшкодування  моральної шкоди,-

у с т а н о в и в:

Позивачка звернулася до суду із
вказаною позовною заявою мотивуючи тим, що 16.04.08 року вона прийшла на роботу
на ТОВ «Рокитнянська паперова фабрика», де вона працювала черговим
електрослюсарем наладчиком КВП і о 9 год.30 хв. до чергової кімнати, тобто на
її робоче місце прийшов відповідач, який на той час працював начальником
відомчої охорони та запропонував написати заяву про звільнення та покинути
територію підприємства. При пакуванні особистих речей нею та чоловіком
відповідач перевірив дані речі і на очах працівників підприємства в присутності
чергового охоронника вона була виведена за межі підприємства. Також в день
видачі заробітної плати відповідач не дозволив самостійно пройти до
адмінбудинку, а виділив охоронника. Вважає, що своїми діями відповідач заподіяв
їй моральну шкоду, яку вона оцінює в 7000 грн., так як в присутності
працівників підприємства були завдані їй психічні та душевні страждання,
принижена її совість та порядність. З вказаного приводу вона зверталася за
медичною допомогою до Рокитнянській ЦРЛ.

В судовому засіданні позивачка
та її представник підтримали позовні вимоги та пояснили, що відповідач своїми
діями, які виразилися у перевірці речей позивачки та послідуючому виведенні за
межі підприємства на очах працівників підприємства порушив посадову інструкцію
начальника відомчої охорони, згідно якої він повинен керуватися законом та
трудовим законодавством.

Відповідач позов не визнав і
пояснив, що 16 ківтня 2008 року він отримав по телефону розпорядження директора
підприємства проконтролювати вибуття за межі підприємства головного енергетика
ОСОБА_3., який подав заяву про звільнення з роботи, а також запропонувати його
дружині, тобто позивачці, що було б доцільним також і їй подати заяву про
звільнення. У кімнаті головного енергетика ОСОБА_3. та позивачка зібрали
особисті речі і склали їх в мішки, а частину документів та речей не дозволив
забрати, так як вони не значилися у журналі ввозу-вивозу. Після чого викликав
чергового охоронника, який супроводив подружжя до прохідної. 25.04.08 р. позивачка прийшла на прохідну за заробітною платою і він
дозволив пропустити її на територію підприємства в присутності охоронника, так
як не знав, чи працює вона на день звернення на підприємстві. Вважає, що своїми
діями він не спричиняв позивачці моральної шкоди, так як виконував вказівку
керівництва і діяв відповідно до посадової інструкції.

Заслухавши сторони, їх представників,
свідків, дослідивши докази по справі, суд вважає, що в задоволенні позову
необхідно відмовити.

В судовому засіданні
встановлено, що 16.04.08 року позивачка прийшла на роботу на ТОВ «Рокитнянська
паперова фабрика», де вона працювала черговим електрослюсарем наладчиком КВП і
о 9 год.30 хв. до чергової кімнати, тобто на її робоче місце прийшов
відповідач, який на той час працював начальником відомчої охорони та
запропонував написати заяву про звільнення та покинути територію підприємства.
При пакуванні особистих речей нею та чоловіком відповідач перевірив дані речі і
в присутності чергового охоронника позивачка та її чоловік ОСОБА_3. були
виведені за межі підприємства. Також в день видачі заробітної плати відповідач
не дозволив самостійно їй пройти до адмінбудинку, а виділив охоронника, який     повинен був супроводжувати позивачку, чим,
вважає позивачка, спричинив їй моральну шкоду.

Допитані в судовому засіданні свідки
ОСОБА_4., ОСОБА_5., ОСОБА_6., ОСОБА_7., ОСОБА_3. підтвердили, що  відповідач пропонував ОСОБА_3. скласти свої
речі і перевірив, що той склав свої речі. Складали речі ОСОБА_3. та позивачка.
Супроводив ОСОБА_3. та позивачку до прохідної інший охоронець. Бачили якусь
заяву на столі, текста не бачили.

Свідок ОСОБА_8. в суді показав, що головний енергетик підприємства подав
заяву про звільнення і він по телефону розпорядився начальнику відомчої охорони
Ковтуну О.П. проконтролювати вибуття того за межі підприємства і сказав, щоб
Ковтун О. запропонував позивачці, що їй також було б доцільно звільнитися.  Позивачка до сих пір не звільнена, так як
невідомо, з яких причин вона не виходить на роботу. На листи не відповідає.

Як вбачається із посадової інструкції начальника відомчої охорони п.1.2 він
підпорядковується безпосередньо керівнику підприємства, тобто виконує його
розпорядження, які стосуються роботи відомчої охорони і п.2.11 - здійснює
контроль за оглядом працівників підприємства, відвідувачів та транспорту, що
прибувають та виїзджають з підприємства.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.95 р. із
змінами від 25.05.2001 року “Про судову практику в справах про відшкодування
моральної (немайнової) шкоди” під моральною шкодою слід розуміти втрати
немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших
негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями або бездіяльністю
інших осіб.

Ст.1167 ЦК України передбачені підстави відповідальності за завдану
моральну шкоду, а саме - завдану фізичній особі неправомірними рішеннями, діями
чи бездіяльністю, відшкодовуються особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Відповідно
до ст.57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд
встановлює наявність або відсутність обставин, що обгрунтовують вимоги і
заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи,
а в ст.60 обумовлено, що кожна сторона зобов»язана довести ті обставини, на які
вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.Доказуванню підлягають
обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі.

Аналізуючи докази по справі суд приходить до висновку, що позивачкою не
доведено, що саме відповідачем заподіяна їй моральна шкода, так як фізичного чи
психічного насильства до неї 16.04.08 р. застосовано не було і вона добровільно
залишила територію підприємства, а те, що її супроводжував охоронник, не є
нанесенням моральної шкоди, так як пояснили позивачка, відповідач та керівник
підприємства ОСОБА_8. пересування сторонніх осіб або таких, що втратили
робітничі зв”зки з підприємством здійснюється у супроводженні охоронника, так
як паперова фабрика є вогненебезпечним підприємством і, як пояснили відповідач
та свідки по справі, у супроводженні охоронника йшов ОСОБА_3., який звільнився
з підприємства, а позивачка йшла з ним. І даже якщо позивачка не була звільнена
з роботи в установленому законом порядку, тобто у неї бути трудові відносини із
підприємством, супроводження ОСОБА_3. та позивачки до прохідної, на думку суду
не є приниженням її честі та гідності, що вимагає морального відшкодування. Також
суду не надано доказів, в чому саме виразилося порушення трудової дисципліни
відповідача, яке пов”язано із спричненням позивачці моральної шкоди, так як він
не є ініціатором звільнення позивачки з роботи, а тільки висказав пропозицію
керівника підприємства.

Крім того, як пояснив відповідач, а також свідок ОСОБА_8., відповідач
виконував вказівку керівника супроводжувати ОСОБА_3. і він тільки висказав
пропозицію керівництва позивачці про можливість подання нею заяви про
звільнення, але її не звільняв і не вигонив з підприємства, тобто діяв у
відповідності до посадової інструкції.

Керуючись ст.ст. 10, 14, 57, 88, 215, 224 ЦПК України,

ст.1167 ЦК України, Постановою Пленуму
Верховного Суду України №4 від 31.03.95 р. із змінами від 25.05.2001 року “Про
судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди”), суд

в и р і ш и в:

В
задоволенні позову ОСОБА_1до ОСОБА_2про
відшкодування  моральної шкоди
відмовити.

Рішення  може бути оскаржено до
апеляційного суду Київської області шляхом
подання до Рокитнянського районного суду заяви про апеляційне оскарження
рішення суду протягом 10 днів з дня його проголошення  і подачі апеляційної скарги протягом 20 днів
після  подання заяви про апеляційне
оскарження.

Суддя