overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Копія.Справа № 2-133/2008
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем  України

22 квітня 2008 року Устинівський
районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого    :
Притули К.М.

при секретарі   :
Дорошенко
В.В.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні цивільну  справу за позовом
ОСОБА_1 до Устинівської селищної Ради про визнання договору купівлі-продажу
дійсним та визнання права власності на жилий будинок, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся з даним позовом до відповідача, обґрунтувавши його тим, що 14 січня 1993 року вона придбала у відповідача квартиру яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. При укладанні договору сторони виконали всі умови договору однак позивач не може в повному обсязі використати свої права спірного жилого будинку, так-як при оформленні договору не були дотриманні вимоги ст.657 ЦК України, яка передбачає обов'язкову нотаріальну форму посвідчення договору, в зв'язку з чим позивач просить суд визнати дійсним договір купівлі-продажу спірного житлового будинку та визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1.

В
судовому засіданні позивач позов підтримала, посилаючись на обставини,
викладені в позовній заяві.

Представник відповідача до суду не з”явився, від нього
надійшла заява про розгляд справи в його відсутність, вказав, що позовні вимоги
визнає повністю.

Заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали
справи, суд вважає, що позов обґрунтований та підлягає  задоволенню.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 14 січня 1993 року  придбала у Устинівського райагробуду квартиру
№3 по вул. Об”їздній,1 в смт Устинівка, що підтверджується копіює договору купівлі-продажу
від 14 січня 1993 року, однак відповідач відмовляється нотаріально посвідчити
вказаний договір.

Згідно ст. 220 ч.2 ЦК України, якщо
одна з сторін повністю або частково
виконала угоду, що потребує нотаріального посвідчення, а друга сторона ухиляється

від нотаріального оформлення угоди, суд вправі за вимогою
сторони, яка виконала угоду, визнати угоду дійсною.

Враховуючи, що позивач, відповідно до ст. 655 ЦК України
виконала всі умови договору, суд вважає можливим визнати таку угоду дійсною, та
визнати за ОСОБА_1 право власності на спірну квартиру.

На
підставі викладеного та керуючись ст. ст. 10 ,11, 60, 209, 212-215, 218 ЦПК
України суд ,-

В
И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1
задовольнити.

Визнати дійсним договір
купівлі - продажу квартири АДРЕСА_1, який укладено 14 січня 1993 року між
ОСОБА_1 та Устинівським райагробудом.

Визнати право власності на
квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_1.

Рішення може
бути оскаржене до Апеляційного суду Кіровоградської області через даний суд
шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення заяви про апеляційне
оскарження і поданням після цього протягом 20 днів апеляційної скарги, з
подачею її копії до апеляційної інстанції або в порядку ч.4 ст. 295 ЦПК
України.

Суддя Устинівського

районного суду
Притула К.М.
Копія.Справа
№2-135/2008р.
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ         УКРАЇНИ

21 квітня 2008 року Устинівський районний суд
Кіровоградської області в складі:

головуючого :                        Притули К.М.

при секретарі :                       Дорошенко В.В.

розглянувши
у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Устинівка справу за  позовом
ОСОБА_1 до Криничненської сільської ради Устинівського району
Кіровоградської області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку необхідного
для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1
померла його матір ОСОБА_3, у визначений законом період він не подав заяву до
нотаріальної контори про прийняття спадщини, через незнання законів, просить
визначити  додатковий строк достатній для
подачі ним заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

В судовому засіданні  позивач, позовні вимоги підтримав посилаючись
на обставини викладені в позовній заяві.

Відповідачі в судове засідання не з»явились,
від них надійшли заяви про слухання справи в їх відсутність, вказали, що
позовні вимоги визнають в повному обсязі.

Заслухавши
пояснення  позивача, ознайомившись
з матеріалами справи суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню  з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3, що
підтверджується копією свідоцтва про смерть.

Згідно довідки Устинівської державної нотаріальної контори від 16 квітня
2008 року за № 375 спадщина після ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 не приймалася,
свідоцтво про право на спадщину не видавалося.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив
строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому
додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За наведених обставин, суд вважає за необхідне визначити додатковий строк
для подання ОСОБА_1. заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після
ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1, в два місяці.

Керуючись ст. 1270, ч.3 ст. 1272  ЦК України, ст.ст. 10, 11, 57, 212-215,

-2-

218 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити додатковий строк для подання ОСОБА_1 заяви до нотаріальної
контори про прийняття спадщини після ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1, в два
місяці.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суд, Кіровоградської області,
через даний суд, шляхом подачі в 10-ти денний строк з дня проголошення рішення
заяви про апеляційне оскарження і поданням після цього протягом 20-ти днів
апеляційної скарги, з подачею її копії до апеляційної інстанції, або в порядку
ч. 4 ст. 295 ЦПК України.

Суддя-підпис

З оригіналом згідно

Суддя Устинівського

районного суду :
К.М. Притула
Справа
№ 2-1796
07 квітня 2008 року      Ялтинський міський суд Автономної
у складі головуючої судді Земляної Г.В., при секретарі Копистко О.М.,
у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Ялта цивільну справу
позову ОСОБА_1  до ОСОБА_2 про
матеріальної та моральної шкоди у наслідок затоки квартири, суд
Позивач ОСОБА_1 звернулися до суду
про стягнення матеріальної  та моральної
наслідок затоки квартири, яка відбулася у 2007 році.
судовому засіданні сторони зробили спільну заяву і надали суду укладену та
мирову угоду з метою врегулювання спору на основі взаємних поступок.
умовами мирової угоди відповідач ОСОБА_2 виплачує у відшкодування
і моральної шкоди позивачу, заподіяної у наслідок затоки квартири
2007 році  загальну суму 5 (п'ять) тисяч
гривен до затвердження судом мирової
Позивач у судовому засіданні відмовляється від своїх заявлених вимог,
просить  суд
затвердити мирову угоду.
спільна заява та мирова угода приєднані до справи.
сторони, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що клопотання про
мирової угоди підлягає задоволенню.
до ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України мирова угода
сторонами з метою врегулювання спору на основі взаємних поступок і
стосуватися лише прав та обов'язків сторін та предмета позову.
ознайомлені з вимогами, передбаченими ст.ст.175, 205, 206 ЦПК України,
про те,  що в разі припинення провадження
по справі й   затвердженням
угоди, повторне звернення до суду  по
суперечці між тими же сторонами
тієї ж предмет і по тих же основах, не допускається.
ті обставини, що мирова угода  укладена
сторонами, не суперечить
не порушує права, свободи, чи інтересі осіб і вчинені в інтересах обох
суд у відповідності до ст.175 п.4, ч.1, ст.205 ЦПК України ухвалою
На підставі викладеного, та керуючись
ст.ст.175, 205,206 ЦПК України, суд
ОСОБА_1 і ОСОБА_2 про
мирової угоди задовольнити.
мирову угоду, укладену між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , за якою:
ОСОБА_2  виплачує суму матеріальної та моральної
яка скоєна позивачу ОСОБА_1 у наслідок затоки квартири
у 2007 році,  в розмірі 5000 (п'
тисяч) гривень до затвердження судом мирової угоди.
у відшкодування матеріальної і моральної шкоди, яка йому
у наслідок затоки у 2007 році належної йому на праві власності
АДРЕСА_1  прийняв від ОСОБА_2 кошти у
сумі 5000(п'ять тисяч )гривень і заявлені вимоги
ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Автономної
Крим через Ялтинський міський суд у порядку є строки встановлені ст.
Суддя
міського суду
Справа №2-966/08р.
квітня    2008року Печерський районний суд м. Києва
в складі: головуючого -судді                                Цокол Л.І.
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за  позовом ОСОБА_1до ОСОБА_2, за участі третьої
особи Головного управління юстиції в м. Києві про визначення додаткового строку
для прийняття спадщини та зобов'язання прийняти заяву,
звернувся  до суду і просить
визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка
залишилась після смерті його матері ОСОБА_3. , померлої  ІНФОРМАЦІЯ_1. Позовні вимоги обґрунтовані
тим, що з поважних причин він  не мав
змоги вчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття
спадщини , оскільки не знав про настання смерті матері .
Відповідач ОСОБА_2. позовні
вимоги визнала, зазначивши, що дійсно позивач з того часу як почав самостійне
життя  не спілкувався ні з нею, ні  з матір'ю . Про факт смерті матері  дізнався лише в грудні 2007 року зі слів
Вислухавши пояснення
представника позивача ОСОБА_4. , відповідача ОСОБА_2., дослідивши письмові
докази по справі, прийшов до наступного висновку.
Відповідно до ст. 1270 ЦК
України  для прийняття спадщини
встановлюється строк у шість місяців , який починається з часу відкриття
Відповідно до ст. 1272 ЦК
України  за позовом спадкоємця , який
пропустив строк для прийняття спадщини  з
поважної причини , суд може визначити йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття спадщини.
Під час судового розгляду
встановлено, що ОСОБА_3, рідна  мати
позивача ОСОБА_1. та відповідача ОСОБА_2.
померлаІНФОРМАЦІЯ_1.  Ні з
матір'ю, ні з сестрою  позивач не
підтримував   будь-яких зв'язків  з 1978 року. Про смерть матері позивач
дізнався лише в грудні 2007 року від відповідача ОСОБА_2.
Оцінивши вище встановлені
обставини справи в їх сукупності, суд прийшов до переконання  про обґрунтованість вимог позивача ОСОБА_1. ,
оскільки наведені  і підтверджені під час
судового розгляду причини пропуску строку встановленого для подання заяви про
прийняття спадщини є поважними.
За таких обставин позивачу
необхідно встановити додатковий строк необхідний для подання ним заяви про
Вимоги про зобов'язання Головне
управління юстиції в м. Києві в особі Восьмої Київської державної нотаріальної
контори прийняти заяву ОСОБА_1. не можуть бути задоволені, оскільки подача
заяви про прийняття спадщини є правом кожної особи. Порушення цього права на
момент розгляду позову не встановлено.
На підставі викладеного та керуючись
ст. ст. 1220, 1272 ЦК України, ст.ст.8,10,60,88,208,212,213,214, 215,224-226
ЦПК України, суд -
Позов  задовольнити частково.
Визначити ОСОБА_1додатковий строк
для подання заяви про прийняття спадщини , що залишилась після смерті ОСОБА_3,
померлоїІНФОРМАЦІЯ_1, протягом двох місяців з дня набрання рішенням  законної сили
В решті вимог відмовити.
Рішення може бути оскаржено до
апеляційного суду м. Києва через районний суд шляхом подачі заяви про
апеляційне оскарження протягом десяти
діб та подальшої подачі апеляційної скарги протягом двадцяти діб.

Суддя
Справа №2-1063/08р.
22 квітня 2008року Печерський
районний суд м. Києва
в складі: головуючого -судді                                Цокол Л.І.
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1до
ОСОБА_2про розірвання шлюбу,
Позивач ОСОБА_1. звернувся до суду і
просить розірвати шлюб, укладений між ним та ОСОБА_2. Позовні вимоги
обґрунтовані тим, що спільне життя з відповідачем не склалось , і більше десяти
років  шлюбні відносини між ними фактично
Відповідач ОСОБА_2.  вимоги позивача визнала, вказуючи на те, що
дійсно між нею та позивачем відсутнє взаєморозуміння, що заважає підтримувати
шлюбні стосунки, однак останні  фактично
між ними припинені на протязі чотирьох років.
Суд вислухавши пояснення сторін,
дослідивши письмові докази по справі, прийшов до наступного.
Судом встановлено наступне.
Сторони зареєстрували шлю 22 серпня
1980  року . Від шлюбу мають двох
Між сторонами відсутнє
взаєморозуміння , що стало підставою припинення ведення спільного господарства
та подружніх стосунків. Достовірно, шляхом пояснень сторін встановлено, що  сторони хоча і проживають за однією адресою,
однак  фактично  не мають сімейних відносин між собою на
протязі чотирьох років .
Відповідно до ст. 110 Сімейного
кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред»явлений одним із
Відповідно до ст.112
цього ж кодексу  суд з»ясовує фактичні
взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги
наявність  малолітньої дитини,
дитини-інваліда  та інші обставини життя
Відповідно до частини другої цієї
статті суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено , що
подальше спільне життя подружжя і збереження
шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають
З часу припинення шлюбних відносин ,
окремого проживання та часу знаходження позову в суді , примирення між
сторонами не відбулось. Кожна з сторін не вважає можливим збереження сім»ї.
При таких  обставинах суд приходить до висновку , що
дальше спільне життя подружжя та
збереження  їх сім»ї неможливе,
оскільки буде суперечити інтересам кожної з сторін .
Таким чином, позовні вимоги
обґрунтовані і підлягають задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись
ст. ст. 110-112 Сімейного кодексу України, ст. ст.
8,10,60,208,212,213,214,215,224-225 ЦПК України, суд -
Шлюб між ОСОБА_1та ОСОБА_2,
зареєстрований 22 серпня 1980 року за актовим записом №2507 у  міському відділі реєстрації  актів громадянського  стану м. Макіївки  Донецької області, розірвати.
Стягнути з  ОСОБА_1державне мито в розмірі 17гр. за
реєстрацію розірвання шлюбу в органах РАЦС.
ОСОБА_2від сплати державного мита
Рішення може бути оскаржено до
апеляційного суду м. Києва через районний суд шляхом подачі заяви про
апеляційне оскарження протягом десяти
діб та подальшої подачі апеляційної скарги протягом двадцяти діб.

Суддя
Справа
№2-п-6/08
лютого 2008року            Індустріальний
районний суд м. Дніпропетровська
складі :  головуючого - судді Мороз В П.,
при секретарі - Рован Г.П.,
у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою
ОСОБА_1про перегляд заочного рішення, суд, -
вересня 2007 року Індустріальним районним судом м. Дніпропетровська
заочне рішення по цивільній справі за позовом Служби у справах
Індустріальної районної у місті ради в інтересах ОСОБА_2до ОСОБА_1, третя особа
орган опіки та піклування Індустріальної районної у м. Дніпропетровськ ради про
позбавлення батьківських прав.
Відповідач ОСОБА_1 в січні 2008 року звернувся до суду з заявою
перегляд заочного рішення посилаючись на те, що вона не приймали участі при
справи, оскільки не була повідомлена про час і місце слухання справи
була позбавлена можливості надати свої докази та заперечення.
у судове засіданні не з'явилася, причину неявки суду не повідомила.
відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 231 ЦПК України суд може своєю ухвалою за
розгляду заяви  про перегляд заочного
рішення залишити заяву без

задоволення.

Відповідно
до ч. 1 ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо

судом
буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не

повідомив
про причини неявки з поважних причин і докази, на які він

посилається,
мають істотне  значення для правильного
вирішення справи.

У
поданій до суду заяві про перегляд заочного рішення  відсутні обставини, що

свідчать
про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх

до
суду, і докази про це, відсутні посилання на докази, якими відповідач

обґрунтовує
свої заперечення проти вимог позивача. Відповідачка не подавала

письмові
заперечення проти позову. У заяві про перегляд заочного рішення

відповідачка
посилається на те, що судом була зроблена одностороння оцінка

доказів
і в той же час не посилається на докази, якими вона спростовує

твердження
позивача. Тому суд не вбачає підстав для задоволення заяви про

перегляд
заочного рішення.

Ухилення
відповідача від участі у судовому
засіданні давало суду право при

заочному
розгляді справи обмежитися доказами, наданими позивачем, що повністю

відповідає
положенням ч. 1 ст. 224 ЦПК України.

На підставі викладеного і керуючись  ст.231 ЦПК України, -

У
Х В А Л И В:

Заяву
відповідача ОСОБА_1про перегляд заочного рішення - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному
порядку до Апеляційного суду

Дніпропетровської
області через суд першої інстанції шляхом подачі в 5 - денний

строк
з дня проголошення ухвали заяви про апеляційне оскарження і подання після

цього
протягом 10 днів апеляційної скарги, з подачею її копії до апеляційної

інстанції
або в порядку ч.4 ст.295 ЦПК України.

Суддя

В.П. Мороз
Справа
№ 2-п-40/08
квітня  2008 року                                Індустріальний
районний суд
складі:    головуючої    судді
при секретарі            Карпенко В.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні у м. Дніпропетровську
ОСОБА_2 про перегляд  заочного рішення по
справі  за позовом ОСОБА_1до  ОСОБА_2,
гаражно-будівельного кооперативу „Азот” про
недійсним рішення зборів, витребування майна із чужого незаконного
відшкодування моральної шкоди,
рішенням Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від  25

грудня
2007 року, ухваленому у справі за вищезазначеним позовом, позовні вимоги

ОСОБА_1
були задоволені частково.

13.03.2008
року від відповідача надійшла заява про перегляд заочного рішення, в

які
він посилається на те, він  не був
повідомлений про дату судового

засідання,
крім того, судом не з'ясовані всі обставини по справі.

У
судове засідання заявник не з'явився.

Представник
позивачки заперечувала проти задоволення заяви про перегляд

заочного
рішення.

Вивчивши
матеріали зазначеної вище цивільної справи, заяву відповідача,

пояснення
представника позивачки, суд вважає, що заява задоволенню не підлягає

з
наступних підстав.

У
відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 231 ЦПК України суд може своєю ухвалою за

результатами
розгляду заяви  про перегляд заочного
рішення залишити заяву без

задоволення.

Відповідно
до ч. 1 ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо

судом
буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не

повідомив
про причини неявки з поважних причин і докази, на які він

посилається,
мають істотне  значення для правильного
вирішення справи.

Як
вбачається з матеріалів справи, цивільна справа за позовом ОСОБА_1до  ОСОБА_2, ОСОБА_3,

гаражно-будівельного
кооперативу „Азот” про визнання недійсним рішення зборів,

витребування
майна із чужого незаконного володіння, відшкодування моральної

шкоди
знаходилася в провадженні з 15.01.2007 року. Від відповідача ОСОБА_2.

неодноразово
надходили заяви до суду про відкладення слухання справи. Остання заява була
датована 28.11.2007 року.  У заяві про
перегляд заочного рішення відповідач не надав суду доказів того, що він не
з'явилися у судове засідання 25.12.2007 року з поважних причин або повідомив
суд про неможливість з'явитися.

У
встановлений судом строк відповідач не подав до суду заперечення на позов.

Таким
чином, ухилення відповідача від участі у судових  засіданнях давало суду право при  заочному розгляді справи обмежитися доказами,
наданими позивачкою, що повністю відповідає положенням ч. 1 ст. 224 ЦПК України.

Таким
чином,  суд не вбачає підстав для
задоволення заяви про  перегляд

заочного
рішення.

Керуючись
ст.  ст. 73, 231 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву
ОСОБА_2 про перегляд  заочного рішення по
цивільній

справі  за позовом ОСОБА_1до  ОСОБА_2,

ОСОБА_3,
гаражно-будівельного кооперативу „Азот” про

визнання
недійсним рішення зборів, витребування майна із чужого незаконного

володіння,
відшкодування моральної шкоди залишити без задоволення.

Роз'яснити
заявнику, що заочне рішення може бути оскаржено у загальному

порядку,
встановленому ЦПК України.

Суддя

С.Г.  Зосименко
Справа
№ 6-10/08
М Е Н Е М   У К Р А Ї Н И
Індустріальний районний суд м.
Дніпропетровська в складі головуючого
судді -
В. М., при секретарі - Демченко О. Г., розглянувши у відкритому
судовому
засіданні заяву ОСОБА_1, про видачу дублікату
лютого 2008 року до суду з заявою про видачу дублікату виконавчого листа
ОСОБА_1, вказуючи на те, що їй необхідно отримати
виконавчого листа про стягнення аліментів з ОСОБА_2. на її користь.
судове  засідання сторони не з'явились
повідомлені належним чином причину
суду не повідомили. На підставі ч. 2 ст. 370 ЦПК України, суд розглядає
справу
за відсутністю сторін.
Суд,
вивчивши матеріали справи, вважає, що заява ОСОБА_1   задоволенню не підлягає з таких
до ч.1 ст.370 ЦПК України замість втраченого оригіналу виконавчого
суд, який видав виконавчий лист, має право за заявою стягувача або
поданням  державного
виконавця видати  його
вбачається із матеріалів справи, Індустріальним районним судом м.
09 липня 2007 року було постановлено рішення про стягнення
аліменти з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1
м. Дніпропетровську, працюючого в ПП «Крепость» на посаді начальника
охорони, мешканцяАДРЕСА_1 на утримання сина ОСОБА_3 ,ІНФОРМАЦІЯ_2, до
повноліття  на користь матері ОСОБА_1 у
розмірі 1/4 частин всіх видів заробітку, але не менше ніж 30 відсотків
прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з
Згідно заяви  ОСОБА_1, виконавчий лист № 2-1796 від
13.08.2007 року, виданий Індустріальним районним судом м. Дніпропетровська, про
стягнення аліментів з ОСОБА_2. у розмірі ? частини на користь ОСОБА_1.
знаходився на виконанні у державного виконавця Бабушкінського ВДВС.
з вищенаведеного, суд приходить до висновку, що у задоволенні заяви ОСОБА_1,
про видачу дублікату виконавчого листа слід відмовити.
ст. 370 ЦПК України, суд, -
задоволенні заяви ОСОБА_1, - відмовити.
Ухвала
суду може бути оскаржена в апеляційному порядку через суд першої

інстанції
шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали заяви про

апеляційне
оскарження і поданням після цього протягом 10 днів апеляційної

скарги
або в порядку ч.4 ст.295 ЦПК України.

Суддя:

В. М. Грищенко