№2-1457/08
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ   УКРАЇНИ

04 серпня 2008    року   Печерський
районний суд м. Києва в складі :

головуючого   -
судді Кафідової О.В.,

при
секретарі  -                    Нечаєвій Ю.Ю.,

розглянувши  у відкритому судовому засіданні в м.Києві  цивільну справу за позовом  ОСОБА_1
до ОСОБА_2  , Головного управління
юстиції в м. Києві   про визначення
додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини  ,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів та просить постановити
рішення, яким визначити йому  додатковий
строк в три місяці, починаючи з дня набрання чинності рішення суду, для подання
заяви до нотаріальної контори про згоду на прийняття спадщини після смерті його
батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1
,  посилаючись на те, що
вчасно  не прийняв спадщину, предметом
якої є 1/2 частина квартири АДРЕСА_1  .

Обгрунтовуючи свої вимоги  , позивач зазначив , що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер
його батько ОСОБА_2 і  відкрилась
спадщина , яка складається з  1/2 частина
квартири АДРЕСА_1  , спадкоємцем першої
черги за  законом є він та відповідач
ОСОБА_2, однак  протягом шести місяців з
дня смерті батька спадщину  прийняв  лише відповідач , а особисто він не  міг цього зробити , оскільки про смерть
батька  його не повідомили і він дізнався
випадково тільки в лютому 2007  року ,
тому вважає , що пропустив строк
прийняття спадщини з поважних причин, тому  не
втратив право на  спадкування .

В судовому  засіданні представник  позивача
позов  підтримала , просила  , задовольнити ,  посилаючись на  обставини , викладені  в позовній
заяві.

Представник відповідача  ОСОБА_2 в
судовому  засіданні проти
задоволення  позову  заперечувала , посилаючись на  те , що померлий ніколи не визнавав позивача
своїм  сином , не  спілкувався з ним , позивач не  надавав померлому  допомоги , коли той хворів . При цьому ,
відповідач вважає , що позивач мав можливість дізнатись про смерть батька і
вчасно звернутись із заявою про прийняття спадщини , оскільки його мати
спілкувалась з іншими родичами , вважає , що позивач пропустив строк прийняття
спадщини без поважних причин.

Представник відповідача Головного
управління юстиції в м. Києві   в
судове  засідання не з”явився , про час
та місце  слухання справи був повідомлений  належним чином , до суду направили  листа про розгляд справи у відсутність їх
представника  за  наявними в справі доказами , суд визнав
можливим розглянути справу у відсутність представника Головного управління
юстиції в м. Києві   .

Вивчивши матеріали справи, вислухавши пояснення представників сторін по
справі, допитавши свідків ,  дослідивши
матеріали цивільної справи №2-1165/7, в яких міститься копія спадкової
справи  , суд приходить до наступних
висновків.

Як встановлено в судовому засіданні, що ІНФОРМАЦІЯ_1
помер  батько  позивача, ОСОБА_2, після смерті якого
відкрилась спадщина , яка складається з &frac12; частини квартири АДРЕСА_1.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на  спадкування за законом мають діти спадкодавця
, у тому числі  зачаті за  життя спадкодавця та народжені після його
смерті , той з подружжя , який  його
пережив та батьки .

Судом встановлено , що позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2  є спадкоємцями першої черги , як діти
померлого ОСОБА_2 . Інших спадкоємців першої черги спадкодавець не  мав.

До посилань представника відповідача
ОСОБА_2, допитаної в якості свідка ОСОБА_3 , яка є матірью відповідача
ОСОБА_2, на ту обставину  , що померлий
ніколи не визнавав позивача ОСОБА_1 своїм сином , суд відноситься критично ,
оскільки це не може  бути підставою для
усунення позивача  від спадкування ,
оскільки  наданими документами в
матеріалах справи  вбачається , що на час  народження позивача , його мати та
спадкодавець перебували у
зареєстрованому шлюбі , тому останній і був зареєстрований  батьком
позивача .

При цьому , в судовому  засіданні
встановлено , що  спадкодавець у
встановленому законом порядку  не
оспорював своє батьківство стосовно позивача і виплачував до його повноліття
аліменти , тому у суду відсутні підстави вважати , що позивач не  є рідним сином спадкодавця.

Крім того , суд критично відноситься
до тверджень представника
відповідача про те , що позивач ніколи не спілкувався з батьком  і не
бажав спілкуватись , не
піклувався про нього  під час
хвороби батька , не  надавав ніякої
допомоги , оскільки в судовому  засіданні
не  було надано належних  доказів того , що позивач ухиляється від
надання  допомоги спадкодавцеві , коли
той хворів .

При цьому , як встановлено в судовому
засіданні , підтверджено показами свідків ОСОБА_3,, представником
відповідача , безпосередньо відповідач ОСОБА_2 ніколи не спілкувався з
позивачем , оскільки про його існування дізнався набагато пізніше  смерті
батька .

Крім того , допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_4, ОСОБА_1, ОСОБА_3
підтвердили , що нова  родина  спадкодавця , ні сам спадкодавець ОСОБА_2
ніколи не спілкувались ні з позивачем , ні з його матір”ю , тільки на початку
2005 року мати позивача  зателефонувала ,
однак відповіла ОСОБА_3, однак не повідомила , що батько позивача тяжко хворий
і потребує допомоги та догляду .

Таким чином , відсутні  будь які
законні підстави для  усунення позивача
від права на спадкування  та такі  вимоги
не  заявлялись в судовому  засіданні.

Згідно ст. 1270 ЦК України  для
прийняття спадщини встановлений строк у шість місяців , який починається з часу
відкриття спадщини .

Відповідно до ст. 1269 ЦК України
встановлено , що спадкоємець , який
бажає прийняти спадщину , але на час відкриття спадщини  не проживав постійно із спадкодавцем , має
подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини   .

В судовому засіданні встановлено , що строк прийняття спадщини після смерті
ОСОБА_2 закінчився 21.09.2005  року і
позивач , як спадкоємець , який не
проживав постійно  разом із
спадкодавцем , повинен був подати до нотаріальної контори заяву про прийняття
спадщини , однак   позивачем у визначений
законом  строк не було подано заяви про
прийняття спадщини .

Відповідно до ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця,
який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може
визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття
спадщини.

При цьому, в судовому засіданні встановлено , що позивач не знав про смерть
батька і про відкриття спадщини, оскільки з батьком ніколи не спілкувався , а
безпосередньо відповідач  та інші  родичі про смерть батька його не  повідомили . Зазначені  обставини в судовому  засіданні не
заперечувались представником відповідача ОСОБА_2

До посилань свідка ОСОБА_3 на те , що позивач міг дізнатись про смерть
батька , так як на її думку  позивач
спілкується з іншими родичами , суд відносить критично і такі покази не  можуть бути прийняті як докази у
підтвердження того , що позивач своєчасно дізнався про смерть батька , оскільки
є припущеннями свідка .

В судовому  засіданні встановлено ,
що позивач випадково дізнався про смерть батька в лютому 2007  року , що підтвердили  в судовому засіданні свідки ОСОБА_1 ,
ОСОБА_4, зазначені свідчення не  були
спростовані  представником відповідача .

На підставі вищевикладеного , суд вважає , що позивач з
поважних причин пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини .

Таким чином суд, оцінивши в сукупності добуті в судовому засіданні докази ,
вважає необхідним позов задовольнити, оскільки позовні вимоги доведені в
судовому засіданні,  обґрунтовані,
підтверджуються  матеріалами справи і є
всі підстави для визначення  позивачу  додаткового строку  для подання заяви для прийняття спадщини .

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 10, 11, 60‚88, 212, 213,  214, 215 ЦПК України;  ст. ст. 1261, 1268-1272 ЦК України суд ,-

ВИРІШИВ:

Позовну  заяву ОСОБА_1   до ОСОБА_2
, Головного управління юстиції в м. Києві   про визначення додаткового строку для
подання заяви про прийняття спадщини
-задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю три місяці для подання до
Шостої Державної нотаріальної контори
м. Києва  заяви про  прийняття спадщини , яка відкрилась після
смерті батька - ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1  .

Рішення може бути оскаржено до
Апеляційного  суду  м. Києва
через Печерський  районний   суд м. Києва .

Заяву про  апеляційне  оскарження рішення  суду
може  бути подано  протягом 10
днів  з  дня
проголошення  рішення  .

Апеляційна  скарга  на
рішення  суду  подається
протягом  20 днів після  подання заяви про апеляційне оскарження .

ГОЛОВУЮЧИЙ

СУДДЯ:                                                                      Кафідова
О.В.