Справа № 2-1566/2008
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М       У К Р А Ї Н И

22 квітня 2008 року                                                                                           м. Запоріжжя

Орджонікідзевський
районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді                                                                                        Гончар
М.С.

при секретарі                                                                                                 Сікорі
І.В.

розглянувши у попередньому відкритому  судовому засіданні  в залі суду м. Запоріжжя  цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
ОСОБА_2, третя особа: Третя Запорізька державна нотаріальна контора про
визначення ідеальних часток в спільній сумісній власності, встановлення факту
родинних відносин та визнання права власності на частку квартири, -

В С Т А Н О В И В:

13.03.2008 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, в якому зазначив наступне. Йому, його батьку, матері та брату, який є
відповідачем по справі, належала на праві спільної сумісної власності квартира
АДРЕСА_1. ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_3. Після його смерті
відкрилась спадщина у вигляді його долі в квартирі, яка була рівною з іншими
членами родини, тобто &frac14; частка квартири. Після смерті батька спадкоємцями першої черги були:
позивач, його мати та відповідач. Вони успадкували по 1/12 частині квартири
кожному. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача - ОСОБА_4. Спадкоємцями після її
смерті були: позивач та відповідач - по 1/6 частині квартири кожному. Коли
позивач після смерті матері звернувся до нотаріальної контори для прийняття
спадщини, йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у
зв'язку з тим, що у свідоцтві про право власності на квартиру не зазначено долі
кожного зі спадкодавців. Крім того, в свідоцтві про народження позивача
неправильно записано по-батькові позивача: записано «ОСОБА_5» замість
правильного «ОСОБА_6». У зв'язку з чим позивач просить суд  визначити частки ОСОБА_3., ОСОБА_4., ОСОБА_1,
ОСОБА_2 в праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1, як рівні, по &frac14; кожному; встановити факт родинних
відносин позивача та ОСОБА_3., як сина та батька; та визнати за позивачем право
власності на &frac12; частку
квартири АДРЕСА_1.

У судовому засіданні позивач, та його представник за
ордером ОСОБА_7, підтримали викладене у позовній заяві, наполягали на позовних
вимогах, просили їх задовольнити.

Представник
відповідача за дорученням ОСОБА_8 позовні вимоги визнала, не
заперечувала проти їх задоволення, про що написала відповідну заяву.

Представник третьої особи: Третьої Запорізької державної нотаріальної
контори у судове засідання не з'явився, в письмовій заяві на адресу суду просив
справу розглядати за відсутності представника нотаріальної контори.

За таких підстав суд вважає за можливе постановити рішення при проведенні
попереднього судового засідання.

Заслухавши пояснення
позивача та його представника, представника відповідача, вивчивши
матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з
наступних підстав.

Судом встановлено, що позивачу ОСОБА_1, відповідачу
ОСОБА_2 та їх батькам, ОСОБА_3., ОСОБА_4 належала на праві спільної сумісної
власності квартира АДРЕСА_1, що підтверджується свідоцтвом про право власності
на житло №1094 від 30.05.1995 року, виданим «Запорізьким виробничим алюмінієвим
комбінатом» та довідкою Орендного підприємства «Запорізьке міжміське бюро
технічної інвентаризації» №3432 від 11.04.2008 року.

Згідно ст. 370 ЦК України вважається що частки кожного із
співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними. Таким чином частка
кожного із співвласників в квартирі АДРЕСА_1 є рівною і складає по &frac14; кожному: ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3.
та ОСОБА_4.

Спадкодавець ОСОБА_3. помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Запоріжжя
(свідоцтво про смерть НОМЕР_1).

На цей час діяв Цивільний кодекс УРСР 1963 року, тому
саме його нормами слід керуватися.

Згідно ст. 529 ЦК УРСР, спадкоємцями першої черги є, в
рівних частках,  діти, дружина і батьки
померлого.

Спадкоємцями першої черги за законом після смерті
спадкодавця ОСОБА_3 є позивач ОСОБА_1, відповідач ОСОБА_2 - сини померлого, та
ОСОБА_4. - дружина померлого, що підтверджується свідоцтвами про народження та
копією свідоцтва про шлюб.

В свідоцтві про народження ОСОБА_1 допущена помилка при
написанні українською мовою по батькові позивача: замість правильного «ОСОБА_6»
зазначено «ОСОБА_5». Той факт, що ОСОБА_1 був сином померлого ОСОБА_3.
підтверджується поясненнями позивача та представника відповідача, даними в
судовому засіданні.

Після померлого ОСОБА_3. відкрилась спадщина у вигляді
його частки в квартирі АДРЕСА_1, яка
складає &frac14; частку. При
спадкуванні доля кожного зі спадкоємців складає 1/12 частку (1/4:3=1/12).

Позивач ОСОБА_1 своєчасно
не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини
після смерті спадкодавця ОСОБА_3., але прийняв спадщину фактично, проживаючи в
зазначеній квартирі разом з матір'ю ОСОБА_4 та братом ОСОБА_2, на час відкриття
спадщини, та після цього, сплачуючи комунальні послуги та здійснюючи догляд за квартирою,
що підтверджується довідкою ЖЕД №55 КП «ВРЕЖО №13» №2690 від 21.12.2005 року.

Відповідно до ст. 549 ЦК УРСР, визнається, що спадкоємець
прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління чи володіння спадковим
майном на протязі 6 місяців від дня відкриття спадщини.

Таким чином частка кожного зі спадкоємців: позивача
ОСОБА_1, відповідача ОСОБА_2, та їх матері ОСОБА_4. в квартирі АДРЕСА_1 стала
складати по 1/3 частці квартири (1/4, яка належала їм на підставі свідоцтва про
право власності + 1/12 в порядку спадкування =1/3).

Спадкодавець ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Запоріжжя
(свідоцтво про смерть НОМЕР_2).

Згідно ст. 1261 ЦК України, спадкоємцями першої черги за
законом є діти спадкодавця, дружина і батьки померлого.

Спадкоємцями першої черги за законом після смерті
спадкодавця ОСОБА_4 є позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 - сини померлої, що
підтверджується свідоцтвами про народження.

Після померлої ОСОБА_4. відкрилася спадщина у вигляді її
частки в квартирі АДРЕСА_1, яка складала 1/3 частку. При спадкуванні доля
кожного зі спадкоємців складає 1/6 частку (1/3 : 2 = 1/6).

Позивач ОСОБА_1 своєчасно, протягом встановленого ст.
1270 ЦК України шестимісячного терміну з дня смерті спадкодавці ОСОБА_4.,
звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, про що
свідчить заява, яка надійшла 25.01.2005 року до Третьої Запорізької державної
нотаріальної контори.

Таким чином частка позивача ОСОБА_1 в квартирі АДРЕСА_1
стала складати &frac12; частку (1/4,
що належала йому згідно свідоцтва про право власності + 1/12, в порядку
спадкування після смерті батька ОСОБА_3., + 1/6, в порядку спадкування після
смерті матері, ОСОБА_4.).

При викладених обставинах, суд вважає, що слід визначити частки ОСОБА_3., ОСОБА_4., ОСОБА_1, ОСОБА_2 в
праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1, як рівні, по &frac14; кожному; встановити факт родинних
відносин ОСОБА_1 та ОСОБА_3., як сина та батька; та визнати за ОСОБА_1 право
власності на &frac12; частку
квартири АДРЕСА_1.

Керуючись ст. ст. 524-527, 529, 548-549 ЦК УРСР, ст. ст.
370, 1216-1218, 1220-1223, 1258, 1261, 1268, 1270, п. 5 прикінцевих та
перехідних положень ЦК України, ст. ст. 10,11, 81, ст. 88, ч. 4 130, ч. 4 ст.
174, 209,212-215, 218 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1  -
задовольнити.

Визначити частки ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в
праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 по &frac14;
кожному.

Встановити факт родинних відносин ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3,
та ОСОБА_3, як сина та батька.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, право власності на &frac12; частку квартири АДРЕСА_1 (1/4 в
порядку приватизації державного житлового фонду +1/12 в порядку спадкування
після смерті спадкодавця ОСОБА_3 + 1/6 частка в порядку спадкування після
смерті спадкодавця ОСОБА_4).

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду
Запорізької області через Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя шляхом
подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення заяви про апеляційне
оскарження і подання після цього протягом 20 днів апеляційної скарги або шляхом
безпосередньої подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня проголошення
рішення.

Суддя                                                                                                                 М.С. Гончар