Справа №2-5618/07
жовтня 2007 року                 Приморський
районний суд міста Одеси в складі:
судді - Свяченої Ю.Б.,
Гайдайчук О.М. ,  розглянувши у
відкритому судовому засіданні в місті Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1
до Приморської районної адміністрації Одеської міської ради про визнання права
власності в порядку спадкування,  третя
особа - Друга одеська державна нотаріальна контора,  -
звернулась з позовом до суду до Приморської районної адміністрації Одеської
міської ради про визнання права власності в порядку спадкування,  посилаючись на наступні обставини.
підставі Свідоцтва про право власності на житло,  виданого УЖКГ Виконавчого комітету Одеської
міської Ради народних депутатів від 09 червня 1993 року, АДРЕСА_1 на праві
приватної спільної власності належить ОСОБА_2 та ОСОБА_3.
ОСОБА_2 померла,  після чого відкрилась
спадщина до певного майна померлої,
зокрема,  на відповідну частку
вказаної квартири. Пізніше,  ІНФОРМАЦІЯ_2
помер чоловік позивачки - ОСОБА_3 ,
після смерті якого відкрилась спадщина до майна померлого у вигляді
відповідної частки вказаної квартири.
зазначила,  що намагалась звернутись до
відповідної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини до майна
померлих,  однак в усній формі їй
вмотивовано було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину.
Проте,  позивачка ОСОБА_1 пояснила,  що спадщину вона фактично прийняла,  проживає у згаданій квартирі з початку 1999
року й по теперішній час разом з померлими по дні їх смерті.
відкритому судовому засіданні позивачка підтримала первісно заявлені позовні
вимоги,  просила суд позов задовольнити
шляхом визнання за нею права власності на АДРЕСА_1 - в порядку спадкування за
відповідача у відкрите судове засідання не з'явився,  повідомлявся судом належним чином судовою
повісткою,  причини неявки суду невідомі.
третьої особи - Другої одеської державної нотаріальної контори у відкрите
судове засідання також не з'явився,
однак надав до суду письмову заяву в який просив суд справу розглядати
за його відсутності.
224 ЦПК України,  у разі неявки в
судове засідання відповідача,  який
належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини
неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними,  суд може ухвалити заочне рішення на підставі
наявних у справі доказів,  якщо позивач
не заперечує проти такого вирішення справи.
чином,  вивчивши матеріали справи у їх
сукупності,  прийнявши до уваги обставини
та пояснення позивачки за суттю,  суд
вважає що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню,  з наступних підстав.
Судом
встановлено,  що згідно Свідоцтва про
право власності на житло,  виданого УЖКГ Виконавчого
комітету Одеської міської Ради народних депутатів від 09 червня 1993 року на
книгу за №11-836, АДРЕСА_1,  загальною
площею 58, 5кв.м. ,  на праві приватної
спільної сумісної власності належить ОСОБА_2 та ОСОБА_3.
на пояснення позивачки,  в данному
випадку суд виходить з загальних засад регламентації поняття права спільної
сумісної власності й вважає частки вказаних осіб у праві спільної власності
рівними,  що дорівнює відповідно по 1/2
частці на кожного співвласника.
ОСОБА_2,  що приходилась матір'ю ОСОБА_3
,  померла,  що підтверджується присутнім в матеріалах
цивільної справи Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1,  виданим Відділом реєстрації актів
громадянського стану Жовтневої районної державної
адміністрації Виконавчого комітету Одеської міської Ради від 21 червня 1999
року,  актовий запис -№5206 від 21 червня
Після смерті ОСОБА_2,  відкрилась спадщина до
майна померлої у вигляді 1/2 частки спірної квартири,  згідно листа-довідки №68/07 від 15 травня
2007 року в провадженні Другої державної нотаріальної контори є незакінчена
спадкова справа за №361/2000 до майна померлої,
заведена за заявою її сина ОСОБА_3
Проте,  ІНФОРМАЦІЯ_2,  фактично прийнявши спадщину,  однак не встигши оформити спадкових
прав,  ОСОБА_3 помер,  що підтверджується Свідоцтвом про смерть
серії НОМЕР_2,  виданим Першим відділом
реєстрації актів цивільного стану Приморського РУЮ міста Одеса від 24 липня
2006 року,  актовий запис - №6807 від 24
Після смерті ОСОБА_3,  що приходився
чоловіком позивачки ОСОБА_1 згідно свідоцтва про одруження від 21 березня 1959
року серії НОМЕР_3,  актовий запис №788,  загалом відкрилась спадщина до майна померлих
у вигляді спірної АДРЕСА_1 в цілому.
Разом з тим,  у встановлений законом
строк із заявою про відмову від спадщини до майна померлого ОСОБА_3,  до Другої державної нотаріальної контори
звернувся син померлого ОСОБА_4,  що
підтверджується наданою до суду нотаріально засвідченою заявою про відмову від
належної йому частину спадкового майна,
в якій також зазначено,  що
претензій що до видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ім'я
Згідно вищевказаного листа-довідки Другої державної нотаріальної контори
від 15 травня 2006 року,  в провадженні
також знаходиться незакінчена спадкова справа під №68/2007 до майна померлого
ОСОБА_3,  заведена за заявою його сина
ОСОБА_4,  в якій той відмовляється
від належної йому частки спадкового майна.
Згідно  ст.  1274 ч.2 ЦК України,  спадкоємець за законом має право відмовитися
від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно
Як вказує  ст.  1217 ЦК України,  спадкування здійснюється за заповітом або за
Відповідно до  ст.  1258 ЦК України,  спадкоємці за законом одержують право на
спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує
право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги,  усунення їх від права на спадкування,  неприйняття ними спадщини або відмови від її
Згідно  ст.  1261 ЦК України,  у першу чергу право на спадкування за законом
мають діти спадкодавця,  у тому числі
зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті,  той з подружжя,  який його пережив,  та батьки.
При цьому,  як регламентує  ст.
спадкоємець за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Спадкоємець,  який постійно проживав
разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини,  вважається таким,  що прийняв спадщину,  якщо протягом строку,  встановленого законом,  він не заявив про відмову від неї.
З викладеного випливає,  що як
позивачка за справою - ОСОБА_1,  так й її
син ОСОБА_4 являються спадкоємцями першої черги до майна,  спадщина до якого відкрилась після смерті
ОСОБА_2 та ОСОБА_3,  яку вони повинні
були прийняти в рівних частках.
Однак,  враховуючи те,  що ОСОБА_4 відмовився від належної йому
частки спадкового майна,  позивачка за
справою є єдиною спадкоємицею до майна померлого за законом.
З метою оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_3,  позивачка зверталась до нотаріальної
контори,  де їй було в усній формі
роз'яснено,  що видати свідоцтво про
право на спадщину за законом не уявляється можливим,  на підставі невизначеності часток згідно
свідоцтву між ОСОБА_2 та ОСОБА_3
При цьому,  у суду є достатньо
підстав вважати,  що позивачка
ОСОБА_1,  спадщину прийняла,  оскільки після смерті чоловіка вступила у
фактичне управління спадковим майном,
проживала разом з померлим по день його смерті у спірній квартирі
Згідно  ст.  328 ч.ч.1, 2 ЦК України,  право власності набувається
на підставах,  що не заборонені
законом,  зокрема із правочинів й
вважається набутим правомірно,  якщо інше
прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не
встановлена судом.
Таким чином,  враховуючи викладені
обставини справи,  суд приходить до
висновку,  що за позивачкою ОСОБА_1
визнанню підлягає право власності на АДРЕСА_1,
що належала померлим на праві власності.
10, 11, 15, 57, 60, 79, 88, 174, 208, 209, 212, 214, 215, 218, 224-226
ЦПК України,  суд, -
Позов ОСОБА_1 до Приморської районної адміністрації Одеської міської ради
про визнання права власності в порядку спадкування,  третя особа - Друга одеська державна
нотаріальна контора - задовольнити.
за ОСОБА_1 право власності на АДРЕСА_1,
загальною площею 58, 5кв.м.  - в
порядку спадкування за законом після померлих ОСОБА_2 та ОСОБА_3.
Рішення
суду є підставою для державної реєстрації КП „ОМБТІ" права власності на
АДРЕСА_1,  загальною площею 58, 5кв.м. -
за ОСОБА_1.

Заочне
рішення може бути переглянуте судом,  що
його ухвалив,  за письмовою заявою
відповідача,  яку може бути подано
протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі
залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення,  заочне рішення може бути оскаржено в
апеляційному порядку шляхом подачі заяви про апеляційне оскарження протягом
десяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга на рішення суду подається
протягом двадцяти днів після подання заяви про апеляційне оскарження,  або в порядку
ст. 295 ч.4 ЦПК України.