Справа №2-5183/2007
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2007
року Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі: головуючого -
судді        Кихтюка P.M.

при
секретарі                              Мелих
Л.В.

з участю
позивача                      ОСОБА_1

відповідача                                  ОСОБА_2

розглянувши
у відкритому судовому засіданні в місті Луцьку справу за позовом ОСОБА_1 до
Луцької міської ради,  ОСОБА_2 та
ОСОБА_3про визначення часток у спільній сумісній власності та визнання права
власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

03
серпня 2007 року позивач звернулась в суд з позовом до Луцької міської ради про
визначення часток у спільній сумісній власності та визнання права власності на
спадкове майно.

Свій
позов мотивує тим,  що ІНФОРМАЦІЯ_1помер
її чоловік ОСОБА_4. Після смерті останнього відкрилась спадщина на належну йому
частку у квартирі АДРЕСА_1. Вказана квартира була приватизована померлим
ОСОБА_4,  позивачем,  ОСОБА_2 та ОСОБА_3.

Після
смерті ОСОБА_4. спадкоємцями являються позивач та діти померлого: ОСОБА_2 та
ОСОБА_3. Останні відмовились від своїх часток у спадщині в користь позивача.

ОСОБА_1
в нотаріальній конторі не може оформити право на спадщину,  оскільки спірна квартира перебуває у спільній
сумісної власності,  а тому позивач
змушена звернутись до суду з вказаним позовом.

Просить
виділити на всіх співвласників по 14 частки у праві спільної сумісної
власності на квартиру АДРЕСА_1 та визнати за нею право власності на спадщину за
законом,  а саме: на 14 частку спірної
квартири.

В
судовому засіданні позивач уточнила позовні вимоги просила встановити,  що їй,
померлому ОСОБА_4,  ОСОБА_2та
ОСОБА_3,  як співвласникам квартири
АДРЕСА_1 належить по 14 частці вказаної квартири та визнати,  що їй після смерті ОСОБА_4.,  належить спадкове майно,  а саме 14 частини спірної квартири. Від
відшкодування судових витрат по справі відмовилась.

Ухвалою
суду в якості співвідповідачів по справі були залучені співвласники спірної
квартири та діти спадкодавця: ОСОБА_2 та ОСОБА_3.

Відповідач
ОСОБА_2 в судовому засіданні позов визнала,
не заперечувала відносно його задоволення. Суду пояснила,  що на спадщину після смерті батька не
претендує.

Представник
Луцької міської ради та відповідач ОСОБА_3. в судове засідання не
з'явились,  хоча належним чином були
повідомлені про день та час розгляду справи,
а тому суд зі згоди позивача вважає можливим провести розгляд справи у
їх відсутності.

Заслухавши
пояснення позивача,  відповідача
ОСОБА_2,  дослідивши матеріали
справи,  суд приходить до висновку,  що позов підлягає до задоволення.

Судом
встановлено,  що померлому ІНФОРМАЦІЯ_1
ОСОБА_4,  ОСОБА_1,  ОСОБА_2та ОСОБА_3 на праві спільної сумісної
власності належить квартира АДРЕСА_1. Вказана обставина підтверджується
свідоцтвом про право власності на житло (а.с. 11).

Законом
України "Про приватизацію державного житлового фонду" не визначено
умов,  за яких один із ч.1енів сім'ї може
отримати більшу або меншу частку в приватизованому житлі. Частки в жилому
приміщенні кожного з повнолітніх ч.1енів сім'ї,
яким передається у власність займана квартира (будинок),  є рівними.

Таким
чином,  фактично,  кожному із співвласників належить по 14
частці вказаної квартири.

ІНФОРМАЦІЯ_1помер
ОСОБА_4 (а.с. 6) і відкрилась спадщина на належну йому частку в спірній
квартирі. Спадкоємцями першої черги у відповідності до  ст.
1261 ЦК України являються: дружина померлого - ОСОБА_1 та діти
померлого: ОСОБА_2 та ОСОБА_3. Вказані обставини підтверджуються свідоцтвом про
одруження (а.с. 8) та свідоцтвами про народження (а.с. 9, 10).

Відповідачі
в свою чергу відмовились від спадщини після смерті батька,  що підтверджується їх нотаріальною заявою та
їхніми поясненнями в судовому засіданні. А тому у відповідності до  ст.
1223 ЦК України єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_4. являється
позивач по справі ОСОБА_1 Інших спадкоємців немає.

Відповідно
до ч. 4  ст.  1268,
ст.  1269 ЦК України ОСОБА_1
вважається такою,  яка прийняла
спадщину,  оскільки постійно проживала із
спадкоємцем на час відкриття спадщини (а.с. 12-13),  крім того,
вона подала заяву в нотаріальну контору про прийняття спадщини
(а.с.     ).

Враховуючи
наведене,  суд приходить до
висновку,  що ОСОБА_1 належить право
власності на спадкове майно - 14 частку квартири АДРЕСА_1.

Оскільки,  позивач відмовилася від відшкодування
понесених нею судових витрат по справі,
то не слід проводити стягнення цих коштів з відповідачів.

Керуючись  ст.
ст.  10,  11,
58,  60,  213,
214,  215 ЦПК України,   ст.
ст.  328,  355,
368,  370,  1222,
1223,  1258, 1261,  1268, 1269 ЦК України,  суд

ВИРІШИВ:

Позов
задовольнити.

Встановити,  що померлому ІНФОРМАЦІЯ_1. ОСОБА_4,  ОСОБА_1,
ОСОБА_2та ОСОБА_3,  кожному
зокрема,  належить по 1/4 частці квартири
АДРЕСА_1.

Визнати
за ОСОБА_1 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1. ОСОБА_4право власності на спадкове майно
- 14 частину квартири АДРЕСА_1.

Рішення
суду набирає законної сили після закінчення строку подання заяви про апеляційне
оскарження,  якщо заяву про апеляційне
оскарження не було подано. Якщо було подано заяву про апеляційне
оскарження,  але апеляційна скарга не
була подана у строк,  встановлений
статтею 294 ЦПК України,  рішення суду
набирає законної сили після закінчення цього строку. У разі подання апеляційної
скарги рішення,  якщо його не
скасовано,  набирає законної сили після
розгляду справи апеляційним судом.

Рішення
може бути оскаржене до апеляційного суду Волинської області через Луцький
міськрайонний суд шляхом подачі заяви про апеляційне оскарження рішення

протягом
десяти днів з дня його проголошення та подачі апеляційної скарги на рішення
суду протягом двадцяти днів після подання заяви про апеляційне оскарження або в
порядку ч. 4  ст.  295 ЦПК України.