Справа №
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2007
року,  Саксаганський районний суд м.  Кривого Рогу,
Дніпропетровської області,  у складі:

головуючого
судді - Дурасової Ю.В.,

при
секретарі             - Козінцевій О.В.,

розглянувши
у попередньому судовому засіданні,  у
залі суду,  у місті Кривому Розі,  цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
Територіальної громади в особі виконавчого комітету Саксаганської районної у
місті ради м.  Кривого Рогу про
визначення частки в загальній сумісній власності і визнання права власності на
спадкове майно,  із залученням третіх
осіб - ОСОБА_2,  ОСОБА_3 та ОСОБА_4,  від імені яких діють ОСОБА_1 та ОСОБА_2,  ОСОБА_5,
ОСОБА_6 -

ВСТАНОВИВ:

Позивач
звернувся до суду із зазначеним позовом та в обґрунтування своїх позовних вимог
посилається на те,  що відповідно до
Свідоцтва про право власності на житло,
виданого ЖКК ЗАТ "Кривбасрудбуд" від 29.07.1997 року,  йому та ОСОБА_3,  ОСОБА_4,
ОСОБА_2 ,  ОСОБА_5,  ОСОБА_6 на праві приватної спільної сумісної власності
належить квартира НОМЕР_1,  яка
розташована АДРЕСА_1. ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_1року. ОСОБА_2 померла
ІНФОРМАЦІЯ_2 року. Після їх смерті відкрилася спадщина у вигляді часток
вказаної квартири. Позивач звернувся до сьомої Криворізької державної
нотаріальної контори за отриманням Свідоцтва про право на спадщину,  яка відкрилася після смерті ОСОБА_7 та
ОСОБА_2,  однак отримав відмову на тих
підставах,  що нотаріус може видати таке
свідоцтво після виділення (визначення) частки померлого у приватній спільній
сумісній власності. Для вирішення цього питання йому було рекомендовано
звернутися до суду. У зв'язку з такими обставинами позивач просить суд
визначити частку кожного із співвласників як 1/8 частку у приватній спільній
сумісній власності - квартирі НОМЕР_1,
яка розташована АДРЕСА_1,
оскільки ніякої угоди між ними про інший розмір частки кожного укладено
не було,  та визнати за ним в порядку
спадкування за законом право власності на спадщину у вигляді 1/8 частки цієї
квартири,  що відкрилася після смерті
його батька ОСОБА_7 та право власності на спадщину у вигляді 1/8 частки цієї
квартири,  що відкрилася після смерті
його матері ОСОБА_2 Ніякі інші особи на зазначену спадщину не претендують.

У попередньому
судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги у повному обсязі.

Представник
відповідача - виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради у
попереднє судове засідання не з'явився,
однак надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутністю.

Треті
особи,  кожна окремо,  у попередньому судовому засіданні на
заперечували проти задоволення судом заявлених позовних вимог.

Заслухавши
показання позивача,  третіх осіб,  кожної окремо,  дослідивши матеріали справи у їх
сукупності,  приймаючи до уваги,  що позивач не заперечує проти вирішення спору
у попередньому судовому засіданні,  суд
вважає за необхідне задовольнити позов у повному обсязі з наступних підстав.

Судом
встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.

Так,  згідно Витягу з реєстру прав власності на
нерухоме майно за №14252455 від 16.04.2007 року,  виданого Комунальним підприємством
«Криворізьке бюро технічної інвентаризації»,
квартира НОМЕР_1,  яка розташована
АДРЕСА_1,  належить на праві приватної
спільної сумісної власності позивачу та ОСОБА_3,  ОСОБА_4,
ОСОБА_2 ,  ОСОБА_5,  ОСОБА_6,
ОСОБА_7 ,  про що у реєстровій
книзі №16ПВ-320 був зроблений відповідний запис за НОМЕР_10 (а.с.  16).

Згідно
Свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 14.02.1961 року,  ОСОБА_7 та ОСОБА_2, є батьками позивача
(а.с.  13).

ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_1року,
а ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року,
що підтверджується Свідоцтвами про смерть,  кожного окремо,  (а.а.с.
10,  11).

Після їх
смерті відкрилася спадщина у вигляді часток зазначеної квартири,  що належала померлим ОСОБА_4 та ОСОБА_3 на
праві приватної спільної сумісної власності (а.а.с. 12,  16).

Позивач
є спадкоємцем першої черги за законом на спадщину,  яка відкрилася після смерті його батьків
ОСОБА_7 та ОСОБА_3

Позивач
звернувся до Сьомої Криворізької державної нотаріальної контори за отриманням
Свідоцтва про право на спадщину,  яка
відкрилася після смерті його батьків,
однак отримав відмову на тих підставах,
що нотаріус може видати таке свідоцтво після виділення (визначення)
часток померлих у приватній спільній сумісній власності. Для вирішення цього
питання позивачу було рекомендовано звернутися до суду (а.с. 12).

Відповідно
до  ст. 368 ЦК України,  спільна власність двох або більше осіб без
визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною
власністю.

Відповідно
до ч.ч.2, 3  ст. 370 ЦК України,  у разі виділу частки із майна,  що є у спільній сумісній власності,  вважається,
що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є
рівними,  якщо інше не встановлено
домовленістю між ними,  законом або
рішенням суду. Виділ частки із майна,  що
є у спільній сумісній власності,
здійснюється у порядку,
встановленому  ст.  364 ЦК України.

У
зв'язку з тим,  що в судовому засіданні
не встановлено ніякої домовленості між співвласниками - позивачем та
ОСОБА_3,  ОСОБА_7,  ОСОБА_2 ,
ОСОБА_5,  ОСОБА_6,  ОСОБА_4 та ОСОБА_4 про інший розмір часток в
приватній спільній сумісній власності - квартирі НОМЕР_1,  яка розташована АДРЕСА_1,  суд приходить до висновку,  що частка кожного із співвласників є рівною
та складається із 1/8 частки зазначеної квартири.

Крім
того,  в судовому засіданні
встановлено,  що позивач,  відповідно до
ст. 1261 ЦК України,  являється спадкоємцем першої черги за законом
після померлих батьків,  інших
спадкоємців за законом чи за заповітом в судовому засіданні не встановлено.

Разом з
тим,  відповідно до ч.3  ст.
1268 ЦК України,  спадкоємець,
який постійно проживав зі спадкодавцем на час відкриття спадщини,  вважається таким,  що прийняв спадщину,  якщо протягом строку,  встановленого статтею 1270 цього Кодексу,  він не заявив про відмову від неї.

Відповідно
до ч.1  ст. 1270 ЦК України,  для прийняття спадщини встановлюється строк у
шість місяців,  який починається з часу
відкриття спадщини.

Таким
чином,  в судовому засіданні
встановлено,  що позивач,  як спадкоємець першої черги за законом,  прийняв спадщину після смерті батьків,  на день відкриття спадщини постійно проживав
з ними і у встановлений ч.1  ст. 1270 ЦК України строк не
заявив про відмову від прийняття спадщини.

На
підставі викладеного та керуючись  ст.  ст. 41,
55,  124 Конституції України,   ст.
ст. 364,  368,  370,
1261,  1268,  1270 ЦК
України,   ст.  ст.
10,  11,  15,
174,  209,  212-215,
218 ЦПК України,  суд,  -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву
ОСОБА_1 задовольнити у повному обсязі.

Визначити
частку співвласників ОСОБА_2,  померлої
ІНФОРМАЦІЯ_2 року,  ОСОБА_7,  померлого ІНФОРМАЦІЯ_1року,  ОСОБА_1,
ОСОБА_2,  ОСОБА_5,  ОСОБА_6,
ОСОБА_3 та ОСОБА_4,  кожного окремо,  як 1/8 частку у приватній спільній сумісній
власності - квартирі НОМЕР_1,  яка розташована
АДРЕСА_1.

Визнати
за ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом право власності на спадщину у
вигляді 1/8 частки у приватній спільній сумісній власності - квартирі
НОМЕР_1,  яка розташована АДРЕСА_1,  що відкрилася після смерті його батька
ОСОБА_7,  померлого ІНФОРМАЦІЯ_1року.

Визнати
за ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом право власності на спадщину у
вигляді 1/8 частки у приватній спільній сумісній власності - квартирі

НОМЕР_1,  яка розташована АДРЕСА_1,  що відкрилася після смерті його матері ОСОБА_2,  померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Рішення
може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду
Дніпропетровської області через Саксаганський районний суд м.  Кривого Рогу шляхом подачі в десятиденний
строк з дня проголошення рішення заяви про апеляційне оскарження і поданням
після цього протягом двадцяти днів апеляційної скарги,  з подачею її копії до апеляційної інстанції
або в порядку ч.4  ст. 295 ЦПК України.

Рішення
суду набирає законної сили після закінчення строку подання заяви про апеляційне
оскарження,  якщо заяву про апеляційне
оскарження не було подано. Якщо було подано заяву про апеляційне
оскарження,  але апеляційна скарга не
була подана у строк,  встановлений  ст. 294 ЦПК України,  рішення суду набирає законної сили після
закінчення цього строку. У разі подання апеляційної скарги рішення,  якщо його не скасовано,  набирає законної сили після розгляду справи
апеляційним судом.