Справа №
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ   УКРАЇНИ

17
травня 2007 року                    Бериславський
районний суд Херсонської області

у складі
головуючого судді                                                                 Сіянка
В. М.

за
участю секретаря                                                                             Третьякової
Т. М.

розглянувши
у відкритому судовому засіданні в місті Бериславі Херсонської області в залі
суду справу за позовом відкритого акціонерного товариства «Енергетична компанія
«Херсонобленерго» в особі Бериславського РЕЗ і ЕМ до ОСОБА_1 про стягнення
збитків,

ВСТАНОВИВ:

ВАТ «ЕК
«Херсонобленерго» в особі Бериславського РЕЗ і ЕМ звернулося до суду з позовом
до ОСОБА_1 про стягнення збитків,
завданих порушенням Правил користування електричною енергією для
населення у розмірі 127, 80 грн.

В
позовній заяві позивач посилається на те,
що при перевірці дотримання Правил користування електричною енергією для
населення,  затверджених постановою КМУ
від 26.07.1999 року за № 1357 (далі по тексту - ПКЕЕН),  працівниками Бериславського РЕЗ і ЕМ було
виявлено у відповідача порушення пункту 42 ПКЕЕН,  які полягали у самовільному підключенні до
електромереж поза лічильником.  При цьому
електрична енергія споживалася,  але
приладом обліку не враховувалася. У відповідності до п. 53 ПКЕЕН і на підставі
Методики обчислення розміру відшкодування збитків,  затвердженої постановою НКРЕ № 1416 від
22.11.1999 року позивачем було зроблено розрахунок завданих збитків
енергопостачальній компанії внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН,  загальна сума яких склала 127, 80 грн.

Оскільки
відповідач на момент звернення до суду з даним позовом не погасив суму
нарахованих збитків,  просив суд стягнути
їх з відповідача.

У
судовому засіданні представник позивача Бітюра А. А. підтримав вимоги,  викладені у позовній заяві,  наполягав на їх задоволенні.

Відповідач
у судове засідання не з'явився,  про
причини неявки суд не повідомив,  хоча
був належним чином повідомлений про день та час судового розгляду справи. Зі
згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи,  у відповідності до норм статті 224 ЦПК
України.

Суд,  дослідивши матеріали справи,  заслухавши пояснення представника
позивача,  вважає позов таким,  що не підлягає задоволенню з наступних
підстав.

Судом
встановлено,  що 28 вересня 2006 року
працівниками Бериславського РЕЗ і ЕМ було складено акт про порушення правил
користування електричною енергією побутовим споживачем за № 178751. Причиною
складання акту було виявлення порушення пункту 42 ПКЕЕН,  що полягало у самовільному підключенні до
електромереж,  шляхом накиду дротів
навантаження на лінію електропередач. При цьому електроенергія споживалася,  але електролічильником не враховувалася.
Речовий доказ вилучити не дали (а. с.
5). Даний акт підписано трьома працівниками позивача та відповідачем.

У
відповідності до ч. 4.  ст.  26 Закону України «Про електроенергетику»
(далі по тесту - Закон) споживач енергії несе відповідальність за порушення
умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і
тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з
енергетичного   нагляду   за
режимами   споживання   електричної
та   теплової   енергії
згідно   із

законодавством України. Правила користування електричною
і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Згідно статті 27
Закону правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену
законодавством України цивільну,
адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в
електроенергетиці є (серед іншого) крадіжка електричної енергії,  у тому числі споживання енергії без приладів
обліку.

У
відповідності до п. 53 Правил користування електричною енергією для населення
(далі по тексту - ПКЕЕН),  затверджених
постановою КМУ № 1357 від 26.07.1999 року (з наступними змінами і доповненнями)
у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил
користування електричною енергією,  у
тому числі фактів розкрадання електричної енергії,  складається акт,  який підписується представником енергопостачальника
та споживачем.  Один примірник акта
вручається споживачу,  другий залишається
у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

На
підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від
електропостачання (у випадках,
передбачених пунктом 35 цих Правил),
а також визначити величину збитків,
завданих йому протиправними діями споживача.

Розмір
завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого
акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання
електричної енергії за кількістю днів з дня технічної перевірки приладу обліку
до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення,  що діяли у період,  за який нараховується розмір збитків,  але не більше терміну позовної давності.
Розмір відшкодування збитків,  заподіяних
енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією,  обчислюється відповідно до методики,  затвердженої НКРЕ.

Представником
позивача у судовому засіданні було надано розрахунок збитків по акту № 178751
від 28.09.2006 року,  у відповідності до
якого нараховано суму збитків у розмірі 127, 80 грн. (а. с 5 - зворотна
сторона акту).

Згідно
позовної заяви,  пояснень представника
позивача у судовому засіданні,
розрахунок збитків здійснений на підставі п. 53 ПКЕЕН та п. 6 Методики
обчислення розміру відшкодування збитків,
завданих електропостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил
користування електричною енергією для населення,  затвердженою постановою НКРЕ № 1416 від
22.11.1999 року,  що зареєстрована в
Міністерстві юстиції України 29.12.1999 року за № 919/4212 і яка втратила
чинність на підставі постанови НКРЕ № 562 від 04.05.2006 року,  якою відповідно затверджена Методика
визначення обсягу та вартості електричної енергії,  не облікованої внаслідок порушення
споживачами правил користування електричною енергією,  що зареєстрована в Міністерстві юстиції
України 04.07.2006 року за № 782/12656.

Таким
чином,  позивач при визначенні розміру
нарахування збитків керувався нормативним актом (Методикою визначення
збитків),  який втратив чинність,  а тому нарахована сума збитків є
неправомірною,  а вимога про її стягнення
з відповідача є необгрунтованою та не підлягає задоволенню.

Крім
того,  у порушення вимог статтею 10,  11 ЦПК України,  не зважаючи на вимогу суду,  позивач не надав доказів перебування
осіб,  що складали акт № 178751 від
28.09.2006 року у трудових відносинах з позивачем,  не надав доказів їх повноважень щодо
складання актів про порушення ПКЕЕН побутовими споживачами,  не надав договору про користування електричною
енергією з відповідачем,  не надав
доказів про створення комісії Бериславського РЕЗ і ЕМ щодо розгляду актів про
порушення ПКЕЕН побутовими споживача,  її
персональний та кількісний склад,
повноваження та порядок прийняття рішень комісією,  не надав рішення комісії,  яким затверджено розмір збитків,  що передбачено пунктами 3.1. - 3.26.
Інструкції по складанню актів про порушення Правил користування електричною
енергією,  затвердженої головою правління
ВАТ ЕК «Херсонобленерго» Білець О. П. 14.03.2003 року (з наступними змінами та
доповненнями). У відповідності до абзацу 3 розділу «Загальні положення»
Інструкції по складанню актів про порушення Правил користування електричною
енергією,  Інструкція визначає єдині
вимоги щодо: складання актів,  розгляду
їх комісією,  порядку проведення
технічного огляду та експертизи приладів обліку електричної енергії; обчислення
збитків внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН на території Херсонської області;
а також створює механізм взаємовідносин працівників ВАТ «Херсонобленерго» з
населенням - споживачами електричної енергії,
в разі настання обставин,
зазначених у пунктах 48,  53 ПКЕЕН
та п. 2 Методики.

Ненадання
вище зазначених документів,  а також не
зазначення причин,  які унеможливили
надати необхідні документи,  викликає у
суду сумніви стосовно компетенції осіб щодо складання актів про порушення ПКЕЕН
побутовими споживачами,  їх розгляду та
затвердження розміру збитків.

У
відповідності до п.
48.ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством
за,  серед іншого,  розкрадання електричної енергії у разі
самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без
приладів обліку.

Згідно
ч. 2  ст.
623 ЦК України
розмір збитків,  завданих порушенням
зобов'язання,  доказується
кредитором,  чого позивачем не було
зроблено.

Наданий
представником позивача розрахунок розміру збитків не може бути визнаний судом
як належний доказ по даній справі,
оскільки отриманий з порушенням норм чинного законодавства України,  а саме розрахований на підставі та у
відповідності до Методики,  яка втратила
чинність.

Інших доказів на
підтвердження своїх позовних вимог позивачем не надано.

На
підставі викладеного,  в межах заявлених
позивачем вимог,  з урахуванням принципів
змагальності та диспозитивності цивільного судочинства,  керуючись Законом України «Про
електроенергетику»,  Правилами
користування електричною енергією для населення,   ст.
ст.  11,  16,
22,  623 ЦК України,   ст.
ст.  10,  11,
57-66,  88,  143,
145 209,  212, 214-215,  224-226 ЦПК України,  суд

вирішив:

У
задоволенні позову ВАТ «ЕК «Херсонобленерго» в особі Бериславського РЕЗ і ЕМ до
ОСОБА_1 про стягнення збитків у розмірі 127 гривень 80 копійок відмовити.

На
рішення суду може бути подано заяву про апеляційне оскарження протягом десяти
днів з дня проголошення рішення. Апеляційну скаргу на рішення суду може бути
подано протягом двадцяти днів після подання заяви про апеляційне оскарження.
Заява про апеляційне оскарження та апеляційна скарга подаються апеляційному
суду через Бериславський районний суд. Рішення суду набирає законної сили після
закінчення строку подання заяви про апеляційне оскарження,  якщо заяву про апеляційне оскарження не було
подано. Якщо було подано заяву про апеляційне оскарження,  але апеляційна скарга не була подана у
встановлений строк,  рішення суду набирає
законної сили після закінчення цього строку. У разі подання апеляційної скарги
рішення,  якщо його не скасовано,  набирає законної сили після розгляду справи
апеляційним судом.

Заочне
рішення може бути переглянуте судом,  що
його ухвалив,  за письмовою заявою
відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом
десяти днів з дня отримання його копії.