Справа №2-1446/07
РІШЕННЯ

Іменем   України

4 липня 2007
року Інгулецький районний суд м.Кривого Рогу Дніпропетровської області  в складі:

головуючого      судді Макарової Т.Ю.

при секретарі  Зубенко Г.В.

розглянув у
відкритому судовому засіданні в м.Кривому Розі в залі  суду цивільну справу за позовом

ОСОБА_1
до ОСОБА_2 та ОСОБА_3, треті особи у справі - П'ята криворізька державна
нотаріальної контора, Комунальне підприємство «Криворізьке бюро технічної
інвентаризації»

Про визнання
часток померлих у спільній сумісній власності та визначення додаткового строку
для прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

Позивачка
звернулася до суду з вищезазначеним позовом, та просить визнати за померлою
ІНФОРМАЦІЯ_1 матір,ю- ОСОБА_4 та померлим ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 по 1/4 частці в
спільному сумісному майні - АДРЕСА_1; визнати поважною причину пропуску нею
строку на прийняття спадщини після померлих батьків, та визначити їй додатковий
строк - три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася
після смерті батьків.

Відповідачі
ОСОБА_2 та ОСОБА_3 проти позову не заперечують, позовні вимоги визнали в
повному обсязі.

Представники
третіх осіб - П'ятої криворізької державної нотаріальної контори та
Комунального підприємства «Криворізьке бюро технічної інвентаризації» в судове
засідання не з'явились, про день і час розгляду справи повідомлені своєчасно в
установленому законом порядку, надали суду письмові заяви про розгляд справи у
відсутність їх представників, проти позову не заперечують.

Позивачка
в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, та суду пояснила, що згідно
свідоцтву про право власності на житло від 9.12.1996 року виданому ВАТ «ПГЗК»
згідно з розпорядженням від 18.11.1996 року № 1017, відповідачам ОСОБА_2,
ОСОБА_3 та померлим ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на праві спільної сумісної власності
належить приватизована квартира за адресою: АДРЕСА_1.

ІНФОРМАЦІЯ_1
померла мати позивачки - ОСОБА_4, після її смерті відкрилася спадщина у вигляді
1/4 частки вищезазначеної квартири, але ніхто із спадкоємців до нотаріальної
контори за оформленням спадщини не звертався.

ІНФОРМАЦІЯ_2
помер батько позивачки - ОСОБА_5, після його смерті також відкрилася спадщина у
вигляді 1/4 частки вищезазначеної квартири, яка до цього часу не переоформлена
на спадкоємців.

З
моменту приватизації і до цього часу в зазначеній квартирі проживає рідна
сестра позивачки - відповідачка ОСОБА_2 її дочка - ОСОБА_3 знялась з реєстрації
та не проживає в цій квартирі з квітня 2005 року.

Позивачка
зареєстрована в спірній квартирі з 7.05.2000 року,  але в квартирі не проживає.

30.01.2007
року вона разом зі своєю сестрою ОСОБА_2 звернулися до П'ятої криворізької
державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини - частки
квартири, яка належала їх батькам, але постановами державного нотаріуса від
30.01.2007 року у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом їм було
відмовлено, оскільки в свідоцтві про право власності на житло не визначені
частки померлих ОСОБА_4 та ОСОБА_5
у спільній сумісній власності.

Позивачка
вважає, що частка кожного співвласника у спільній сумісній власності є рівною,
так як всі співвласники однаково володіли та користувалися житлом, ніяких
домовленостей між ними стосовно розподілу житла не існувало, а тому кожному
співвласнику належить право власності на 1/4 частку квартири. Так як для отримання
свідоцтва про право власності на спадщину за законом необхідно визначити частки
померлих у спільній сумісній власності, позивачка просить суд визначити за
кожним з її батьків - по 1/4 частці у спільному сумісному майні -квартирі
АДРЕСА_1.

Позивачка
також просить визнати причину пропуску строку на прийняття спадщини поважною,
та визначити додатковий строк для подання заяви на прийняття спадщини, так як
своєчасно вона не звернулась до суду з тих причин, що в неї не було документів,
які підтверджували зміну її прізвища, так як вона декілька разів змінювала
прізвище через реєстрацію шлюбу. Крім того, вона разом з чоловіком, який часто
виїжджає у відрядження, виїжджала за межі міста разом з ним. Крім того, в неї
були суперечки з сестрою з приводу отримання спадщини, не було коштів на
погашення боргів за комунальні послуги. На цей час всі питання з сестрою вони
вирішили, разом будуть сплачувати борги за квартиру, проти прийняття нею
спадщини сестра не заперечує.

Свідок
ОСОБА_6 в судовому засіданні підтвердив, що в період з 1999 по 2006 рік він за
родом своєї діяльності виїжджав у тривалі відрядження за межі Кривого Рогу,
разом з ним виїжджала і ОСОБА_1

Вислухав
позивачку, відповідачів, свідка, вивчив письмові матеріали справи, суд вважає,
що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Так, в
судовому засіданні встановлено, що позивачка ОСОБА_1 та відповідачка ОСОБА_2
дійсно рідні сестри, батьками яких є: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 /а.с.14-19/.

В
судовому засіданні встановлено, що на підставі свідоцтва про право власності на
житло від 9.12.1996 року, виданого ВАТ «ПГЗК» згідно з розпорядженням від
18.11.1996 року № 1017, відповідачам ОСОБА_2, ОСОБА_3 та померлим ОСОБА_4 та
ОСОБА_5 на праві спільної сумісної власності належить приватизована квартира за
адресою: АДРЕСА_1. Квартира 3-х кімнатна, загальна площа 84,4 кв.м, житлова -
50,7 кв.м, загальна вартість нерухомого майна- 15141 грн./а.с.9/.

Згідно
копій свідоцтв про смерть мати позивачки - ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1, а
батько - ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2./а.с.20,21/. Після їх смерті відкрилася
спадщина, у вигляді їх часток вищезазначеної приватизованої квартири.

Згідно
витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно виданому КП «Криворізьке бюро
технічної інвентаризації» від 24.04.2007 року номер запису 952 в книзі 6/2ПВ-352
частки між співвласниками у спільній сумісні власності не визначені.

Встановлено
також, що на час смерті батьків відповідачка ОСОБА_2 проживала в спірній
квартирі, але за отриманням свідоцтва про право на спадщину до нотаріальної
контори не зверталась. Тільки 30.01.2007 року позивачка разом з відповідачкою
звернулися до П,ятої криворізької нотаріальної контори, і того ж числа у видачі
свідоцтва про право на спадщину за законом після померлих ОСОБА_4 та ОСОБА_5 їм
було відмовлено, так як не визначені частки померлих у

спільному сумісному майні.

Згідно
п.224 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України,
нотаріус може видати свідоцтво про право на спадщину після смерті одного з
учасників спільної сумісної власності лише після виділення (визначення) частки
померлого в спільному майні.

Із
змісту ст.370 ЦК України,
витікає, що в разі виділу частки з майна, що є у спільній сумісній власності,
частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності вважаються
рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням
суду.

Приймаючи
до уваги, що відповідачі проти позову не заперечують, суд вважає, що частки
всіх співвласників, а їх згідно витягу БТІ четверо, є рівними, а тому за кожним
з померлих батьків позивачки належить визнати по 1А частці в спільному
сумісному майні.

Суд
також, з урахуванням думки відповідачів , які позов визнали, вважає за можливе
визнати причини пропуску позивачкою строків на прийняття спадщини після
померлих батьків поважними, та надати позивачці додатковий строк , достатній
для подання нею заяви про прийняття спадщини - три місяці.

Керуючись
ст.ст.355,356,370, 1272 ЦК
України,   ст.ст.212-215 ЦПК України,

суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги
ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати
за ОСОБА_4, померлою ІНФОРМАЦІЯ_1, -1/4 частку у спільному сумісному майні -
квартирі АДРЕСА_1.

Визнати
за ОСОБА_5 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_2, - 1/4 частку у спільному сумісному майні -
квартирі АДРЕСА_1.

Визнати
причину пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 після смерті її батьків
- ОСОБА_4 та ОСОБА_5, поважними.

Визначити
ОСОБА_1 додаткови строк - три місяці з моменту набрання законної сили цим
рішенням для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті
ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та після смерті ОСОБА_5, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_2.

Заяву
про апеляційне оскарження рішення може бути подано протягом 10 днів з дня його
проголошення. Апеляційна скарга на рішення може бути подана протягом 20 днів
після подання заяви про апеляційне оскарження.

Рішення
набирає законної сили після закінчення строку на подання заяви про апеляційне
оскарження, якщо таку заяву не подано, або після закінчення строку на подачу
апеляційної скарги, якщо заяву про апеляційне оскарження було подано, а скаргу
-ні, або після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не скасовано.

Заява та
скарга подаються до апеляційного суду Дніпропетровської області через
Інгулецький районний суд м.Кривого Рогу.