Справа №2- 3885
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ  УКРАЇНИ

„ 16 „ липня
2007 року   Голосіївський районний суд
м.  Києва в складі:

головуючого                              - судді Іваненко
Ю.Г.,

при секретарі                              -            Гой О.В.,

розглянувши у
відкритому судовому засіданні в залі суду в м.
Києві цивільну справу за позовною заявою    ОСОБА_1

до ОСОБА_2 про
розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач
звернувся до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу.

Свою
заяву мотивує тим,  що він 31 липня 1993
році уклав з відповідачкою шлюб,  про що
в книзі реєстрацій актів громадянського стану м.  Херсона зроблено запис №553.

Від
шлюбу мають двох неповнолітніх дітей доньку - ОСОБА_3,  ІНФОРМАЦІЯ_1 народження та сина ОСОБА_4  ІНФОРМАЦІЯ_2 народження.

Спільне
життя з відповідачкою не склалось. Шлюбні відносини між ними припинені,  спільне господарство не ведеться.

Подальше спільне
життя є неможливе.

В
попереднє судове засідання позивач не з"явився,  просив суд підтримав свої позовні
вимоги,  просива суд їх задовольнити.

Відповідачка
в попереднє судове засідання не з'явилась,
суду надала заяву,  в якій
погоджується з позовною заявою,  не
заперечує проти розірвання шлюбу.

Вислухавши
позивача,  вивчивши матеріали
справи,  суд приходить до висновку,  що позовна заява підлягає задоволенню
виходячи з наступного.

Відповідно
до вимог  ст.  130 ЦПК України п. 1 Попереднє судове
засідання проводиться з метою з'ясування можливості врегулювання спору до
судового розгляду або забезпечення правильного та швидкого вирішення
справи,  2. Попереднє судове засідання
проводиться суддею за участю сторін та

інших
осіб,  які беруть участь у справі,  3. Для врегулювання спору до судового
розгляду суд з'ясовує: чи не відмовляється позивач від позову,  чи визнає позов відповідач,  чи не бажають сторони укласти мирову угоду
або передати справу на розгляд третейського суду,  4. Ухвалення у попередньому судовому
засіданні судового рішення у разі відмови від позову,  визнання позову,  укладення мирової угоди проводиться в
порядку,  встановленому статтями 174 і
175 цього Кодексу.

Так,  відповідачка - ОСОБА_5 надала суду
заяву,  в якій просила суд розглядати
справу у її відсутність,  позовну заяву
визнала частково,  запеерчувала в тій
частині,  що позивач змушений жити
окремо.

Як встановлено в судовому засіданні сторони - подружжя
знаходяться в

шлюбі з 31 липня 1993 році уклав,  про що в книзі реєстрацій актів

громадянського стану м.
Херсона зроблено запис №553. ..._............   _____

Від
шлюбу мають двох неповнолітніх дітей доньку - ОСОБА_3,  ІНФОРМАЦІЯ_1 народження та сина ОСОБА_4  ІНФОРМАЦІЯ_2 народження.

За час
сумісного проживання з'ясувалось,  що у
них різні характери та погляди на життя.

Не підтримують
шлюбно-сімейні стосунки,  не проживають
разом.

При
таких обставинах,  суд вважає,  що між сторонами втрачені взаєморозуміння та
почуття любов,  збереження сім'ї
неможливо,  а тому шлюб,  укладений
між сторонами підлягає розірванню.

Судові витрати
суд вважає необхідним покласти на позивача.

На-підставі
викладеного,  керуючись  ст.
ст.  105 ,  10 ,
112 Сімейного кодексу України,
ст.   ст.  27,
31,  77,  130,
174,  175,  208,
209,  212,  213,
214,  215,  218,
224 ЦПК України,  суд,  -

ВИРІШИВ:

Позовну
заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб
укладений між ОСОБА_1  ІНФОРМАЦІЯ_3
народження та ОСОБА_2  ІНФОРМАЦІЯ_4
народження,  у в книзі реєстрацій актів
громадянського стану м.  Херсона зроблено
запис №553 - розірвати.

Стягнути
ОСОБА_1,  ІНФОРМАЦІЯ_3 народження,  уроженця м.
Херсона державне мито на користь держави у розмірі 34 гривни.

ОСОБА_2  ІНФОРМАЦІЯ_4 народження народження від сплати
державного мита звільнити.

Заочне
рішення підлягає скасуванню,  якщо судом
буде встановлено,  що відповідач не
з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних
причин і докази,  на які він посилається,  мають істотне значення для правильного
вирішення справи.

Позивач має
право оскаржити заочне рішення в-загальному порядку,  встановленому цим Кодексом.

Повторне заочне
рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку,  встановленому цим Кодексом.

Заочне
рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку,  встановленого цим Кодексом.