Справа
№ 2-965/07
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М               У К Р А Ї Н И

12 жовтня 2007 року                                                                                              м.Шостка

Шосткинський
міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючого судді Чернобая О.І.,

при секретарі Ніколаєнко
В.В.,

з участю представника позивачки ОСОБА_1,

відповідача ОСОБА_2,

розглянув у відкритому судовому засіданні у приміщенні
Шосткинського міськрайонного суду цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2
про усунення перешкод в користуванні житловим будинком шляхом зняття з
реєстрації місця проживання та виселення з будинку,

В С Т А НО В И В:

Позивачка
звернулась до суду з вказаним позовом в якому зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер
її батько ОСОБА_4.

Після
його смерті відкрилась спадщина на належну йому Ѕ частину житлового будинку
АДРЕСА_1, єдиним спадкоємцем першої черги за законом на яку була вона. Вказаний
будинок розділений на дві частини, тому її батько був власником Ѕ частини
будинку.

У
встановлений законом строк після смерті батька вона звернулась до нотаріальної
контори і 09.10.2006 р. отримала свідоцтво про право на спадщину за законом і
таким чином успадкувала вказаний будинок.

Після
прийняття спадщини вона вирішила зробити в належній їй частині будинку ремонт і
поселитись для постійного проживання.

Однак не
змогла цього зробити, оскільки в належній їй частці будинку проживає знайомий
її батька ОСОБА_2, який зареєструвався у спірній частині будинку 11.02.1992 р.
в якості тимчасового жильця. Це випливає з того, що він не був членом сім'ї її
батька і договір найму між ним і її батьком не укладався.

Після
оформлення спадщини вона пропонувала відповідачеві звільнити належну їй частку
будинку, однак він відмовився задовольнити її вимоги, що обумовило її
звернутись до суду з даним позовом.

У
судовому засіданні представник позивачки ОСОБА_1 позов підтримала в повному
обсязі і просить усунути перешкоди в користуванні її дочкою ОСОБА_3 вказаним
будинком шляхом зняття з реєстрації ОСОБА_2 та виселення його з будинку без
надання іншого житлового приміщення.

Відповідач
ОСОБА_2 позов не визнав і показав, що у 1992 році він ніде не був прописаний і
щоб мати Шосткинську прописку, він звернувся до свого знайомого ОСОБА_4 щоб той
формально прописав його у своєму будинку АДРЕСА_1. ОСОБА_4 погодився на це і
11.02.1992 р., він зареєструвався у вказаному будинку ОСОБА_4, але не проживав
в ньому, т.я. сам ОСОБА_4 також не проживав в цьому будинку, а жив десь в селі
у матері.

У
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер і через деякий час, після смерті ОСОБА_4, а саме з
восени 2006 року він став проживати в будинку останнього, т.я. більше не було
де жити.

Дійсно
до нього зверталась позивачка ОСОБА_3, яка є дочкою померлого ОСОБА_4 і
вимагала щоб він залишив будинок, т.я. вона успадкувала цей будинок після
смерті батька.

Однак
він вважає, що він має право на проживання в цьому будинку, оскільки
зареєстрований в ньому з 1992 року.

Суд,
заслухавши пояснення сторін, дослідивши докази по справі, дійшов висновку, що
позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

У
судовому засіданні було встановлено, що власником будинку АДРЕСА_1 був ОСОБА_4,
який не проживав в цьому будинку більше 10 років, а до дня смерті жив в будинку
своєї матері в селі Івот Шосткинського району.

11.02.1992
р., ОСОБА_4 зареєстрував в своєму будинку відповідача ОСОБА_2 в якості
тимчасового жильця, т.я. в родинних відносинах вони не перебували і договору
найму не укладали.

З
моменту реєстрації у спірному будинку, відповідач ОСОБА_2 в цьому будинку не
проживав, що він підтвердив у судовому засіданні і що підтверджується
показаннями свідків.

Так,
допитана у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_5 показала, що вона є
головою квартального комітету по АДРЕСА_1.

Спірний
будинок АДРЕСА_1 розділений на дві половини, тобто на дві сім'ї. Власником
однієї половини цього будинку був ОСОБА_4, який не проживав в будинку до своєї
смерті більше 10 років і до його смерті, у спірній частині будинку взагалі
ніхто не проживав. Після смерті ОСОБА_4, восени 2006 року у спірну половину
будинку поселився відповідач ОСОБА_2, який до цього моменту у спірній половині
будинку також не проживав. Договору найму на спірну половину будинку між нині
померлим ОСОБА_4 і відповідачем ОСОБА_2 не було.

Свідок
ОСОБА_6 у судовому засіданні показала, що проживає в будинку № 4 по АДРЕСА_1
більше 47 років.

Її
будинок розділений на дві половини.
Власником другої половини будинку, яка має номер № 2 був ОСОБА_4, якого
вона знала дуже добре.

ОСОБА_4
не проживав у своїй половині будинку з початку 90-х років, а постійно мешкав в
будинку своєї матері в селі Івот Шосткинського району.

Підстави
прописки відповідача ОСОБА_2, їй не відомі.

ОСОБА_2
став проживати у спірній половині будинку з восени 2006 року, а до цього часу
він там не жив, інші обставини їй не відомі.

Згідно
свідоцтва про смерть, власник спірного будинку ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 і
після його смерті відкрилась спадщина на належну йому частинй спірного будинку,
на якій був зареєстрований відповідач ОСОБА_2.

Заповіту
ОСОБА_4 не складав.

Єдиним
спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_4 була його дочка -
позивачка ОСОБА_3, яка у встановлений законом шестимісячний строк після смерті
батька звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини і
09.10.2006 р. отримала свідоцтво про право на спадщину за законом на  Ѕ частину спірного будинку за АДРЕСА_1.
/а.с.5/

Таким чином
позивачка, у встановленому законом порядку, набула право власності на Ѕ частину
спірного будинку в порядку успадкування.

Як було
встановлено у судовому засіданні, відповідач ОСОБА_2 вселився у спірний будинок
після смерті ОСОБА_4, що він сам підтвердив у судовому засіданні і вселився
після того, як позивачка подала заяву до нотаріальної контори про прийняття
спадщини, тому при вселенні в будинок, ОСОБА_2 повинен був отримати дозвіл
спадкоємниці ОСОБА_3 на вселення, але він вселився без її дозволу.

Крім того,
відповідач ОСОБА_2 проживав у спірній половині будинку в якості тимчасового
жильця, т.я. договір найму між ним і нині померлим ОСОБА_4 не укладався, у
родинних відносинах з останнім відповідач не перебував, фактично став проживати
у спірному будинку тільки з восени 2006 року, ніяких комунальних послуг за
спірний будинок не сплачував і не сплачує, що він підтвердив у судовому
засіданні, хоча значиться зареєстрованим в цьому будинку з 11.02.1992 року.

Після набуття
позивачкою права власності на спірний будинок, вона не може на свій розсуд
вільно володіти, користуватись та розпоряджатись належною їй часткою спірного
будинку, оскільки на належній їй частині будинку, залишається зареєстрованим і
проживає відповідач ОСОБА_2, який в добровільному порядку виселитись з будинку
відмовляється.

Згідно ч.1
ст.317 ЦК України власникові
належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно ч.1
ст.383 ЦК України власник
житлового будинку має
право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів
своєї сім'ї.

Відповідно до
ст.391 ЦК України власник
майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування
та розпоряджання своїм майном.

Таким чином
позивачка ОСОБА_3, яка набула у встановленому законом порядку право власності
на 1/2 частину спірного будинку, має право вимагати від відповідача ОСОБА_2
усунення перешкод у здійсненні нею права користування та розпоряджання належною
їй на праві власності частиною спірного будинку, шляхом зняття відповідача з
реєстрації та його виселення з будинку.

У відповідності
з вимогами ст.88 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача на користь
позивачки понесені нею і документально підтверджені судові витрати у виді
сплаченого при подачі позову судового збору в сумі 8,5 грн. та витрати на
інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи в сумі 7,5 грн.

Керуючись
ст.ст.10, 11, 60, 88, 209, 213-215 ЦПК України, ст.ст. 317 ч.1, 383 ч.1, 391 ЦК
України,

В И Р І
Ш И В:

Позов ОСОБА_3
задовольнити.

Усунути
перешкоди в користуванні ОСОБА_3 житловим будинком АДРЕСА_1 шляхом зняття
ОСОБА_2 з реєстрації місця проживання у вказаному житловому будинку та
виселення його з цього будинку без надання іншого житлового приміщення.

Рішення суду
може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Сумської
області через Шосткинський міськрайонний суд шляхом подачі заяви про апеляційне
оскарження протягом десяти днів з дня проголошення рішення і поданням після
цього апеляційної скарги протягом двадцяти днів.

Апеляційна скарга може бути подана без попереднього
подання заяви про апеляційне оскарження, якщо скарга подається у строк,
встановлений для подання заяви про апеляційне оскарження.

Суддя                                                                                    О.І.Чернобай