Справа №
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20
вересня 2007 року     Київський районний
суд м.  Донецька

у складі:
головуючого судді Попревича В.М. ,

при
секретарі            Кулішовій Т.В.,

розглянувши  у
відкритому  судовому  засіданні
цивільну  справу  за
позовом   ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
визнання права власності в

порядку
успадкування за законом , -

ВСТАНОВИВ:

Позивач
звернувся до суду з позовом про визнання права власності в порядку успадкування
за законом,  посилаючись на те,  що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3.
Після його смерті відкрилась спадщина на житловий будинок,  який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. Після
смерті батька спадкоємцями за законом були - його дружина ОСОБА_4,  яка на час смерті перебувала у шлюбі з
ОСОБА_3 ,  в частині 3/6 як дружина померлого та
1/6 як спадкоємець за законом,  а всього
4/6,  позивач - ОСОБА_1,  як син на 1/6 частину будинку,  а також його рідний брат - ОСОБА_2,  як син на 1/6 частину будинку. Вказані
спадкоємці за законом фактично прийняли свою частку спадщини у вигляді
житлового будинку,  який розташований за
адресою: АДРЕСА_1.

ІНФОРМАЦІЯ_2
померла його мати ОСОБА_4. При цьому свідоцтво про смерть було видано на її
дошлюбну фамілію Халіна,  у зв"язку
з тим,  що після укладення шлюбу в
паспорті вона не змінювала прізвище. Після смерті матері відкрилась спадщина на
її частку за законом у розмірі 4/6 будинку,
спадкоємцями якої були - позивач -ОСОБА_1,  як син на 2/6 частину будинку,  а також його рідний брат - ОСОБА_2,  як син на 2/6 частину будинку.

При
цьому,  його рідний брат ОСОБА_2
відмовився від своєї долі у розмірі 2/6 частки на спадщину матері та подав до
нотаріальної контори заяву про відмову від спадщини.

Таким
чином,  він є єдиним спадкоємцем за
законом на будинок спадкодавця,  який
знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Просив
суд визнати за ним право власності в порядку спадкування за законом на вказаний
житловий будинок.

Відповідач у
судовому засіданні позов визнав в повному обсязі.

Позивач у
судовому засіданні підтримав позовні вимоги викладені в позовній заяві.

Судом
встановлено,  що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер
батько позивача - ОСОБА_3,  що
підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1,  яке було видано 15.01.1990 року Київським
районним управлінням юстиції м.
Донецька,  запис в книзі № 79 (
а.с.  5). Після його смерті відкрилась
спадщина на житловий будинок,  який
знаходиться за адресою: АДРЕСА_1,  що
підтверджується актом про відвод земельної ділянки від 09 липня 1953 року та
договором на право побудови будинку та безстрокового користування земельною
ділянкою від 18 вересня 1953 року ( а.с.
11-18). Після смерті батька спадкоємцями за законом були - його дружина
ОСОБА_4,  яка на час смерті перебувала у
шлюбі з ОСОБА_3 ,  що підтверджується
свідоцтвом про шлюб НОМЕР_2,  виданого
06.03.1970 року Київським районним управлінням юстиції м.  Донецька,
запис в книзі № 107 ( а.с.  6) в
частині 3/6 як дружина померлого та 1/6 як спадкоємець за законом,  позивач - ОСОБА_1,  як син на 1/6 частину будинку,  а також його рідний брат - ОСОБА_2,  як син на 1/6 частину будинку. Родинний
зв"язок підтверджується свідоцтвом про народження позивача - ОСОБА_1
НОМЕР_3,  виданого повторно 17 липня 2007
року ВРАГС Камянсько - Дніпровського РУЮ Запорізьської області,  запис в книзі № 5,  де вказано,
що ОСОБА_3 є його батьком,  а
ОСОБА_4 є матір"ю (а.с. 8).

Вказані
спадкоємці за законом фактично прийняли свою частку спадщини у вигляді
житлового будинку,  який розташований за
адресою: АДРЕСА_1,  що підтверджується
фактом їх проживання та користування будинком,
но офіційно
не зверталися в нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини.

ІНФОРМАЦІЯ_2
померла мати позивача - ОСОБА_4,  що
підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_4,  виданого 05.08.1992 року Київським районним
управлінням юстиції м.  Донецька,  запис в книзі № 948 ( а.с.  7). При цьому свідоцтво про смерть було
видано на її дошлюбну фамілію Халіна,  у
зв"язку з тим,  що після укладення
шлюбу в паспорті вона не змінювала прізвище. Після смерті матері відкрилась
спадщина на її частку за законом у розмірі 4/6 будинку,  спадкоємцями якої були - позивач -
ОСОБА_1,  як син на 2/6 частину
будинку,  а також його рідний брат -
ОСОБА_2,  як син на 2/6 частину будинку.

При
цьому,  його рідний брат ОСОБА_2
відмовився від своєї долі у розмірі 2/6 частки на спадщину матері та подав до
нотаріальної контори заяву про відмову від спадщини,  яке є в спадковій справі № 461 від 1992 року.

Таким
чином,  він є єдиним спадкоємцем за
законом на будинок спадкодавця,  який
знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Згідно  ст.
1261 ЦК України,  у першу чергу право
на спадкування за законом мають діти спадкоємця,  у тому числі зачаті за життя спадкоємця та
народженні після його смерті,  той з
подружжя,  який його пережив,  та батьки.

Беручи
до уваги той факт,  що позивач є єдиним
спадкоємцем ОСОБА_4 вступив в управління і володіння спадковим майном,  у встановлені строки від прийняття спадщини
не відмовився,  він вважається прийнявшим
спадщину.

Відповідно
до ч. 5  ст.  1268 ЦК України,  незалежно від часу прийняття спадщини вона
належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно
до  ст.
328 ЦК України
право власності набувається на підставах,
що не заборонені законом,  зокрема
із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно,  якщо інше прямо не випливає із закону або
незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Право
власності виникає з юридичних фактів,  що
не заборонені законодавством.
Спадкування є юридичним фактом.
Оскільки право власності на спадщину виникає з моменту відкриття
спадщини,  ОСОБА_1  має право на спадкове майно,  що залишилося після смерті ОСОБА_4 інших
спадкоємців у нього немає.

На підставі
викладеного та керуючись  ст.   ст.
328,  1268 ЦК України,   ст.
ст.  11,  60,
88,  212, 213, 215 ЦПК
України,  суд, -

ВИРІШИВ:

Позов
ОСОБА_1,  задовольнити.

Визнати
за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок АДРЕСА_1.

На
рішення може бути подана заява про оскарження в Апеляційному суді Донецької
області через Київський районний суд м.
Донецька протягом десяти днів,
починаючи з наступного дня після його проголошення. Після даної заяви
про оскарження на рішення може бути подана апеляційна скарга протягом двадцяти
днів.