Справа №2-2965/07
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня
2007 року Саксаганський районний суд м.
Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючої -
судці Дурасової Ю.В.

при секретарі -
Стеблинській О. А.

за
участю представника відповідача - Рендюк Н.В.

розглянувши
у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.  Кривому Розі цивільну справу за позовом
позивача: ОСОБА_1 до відповідача Територіальної громади в особі виконкому
Саксаганської районної ради про встановлення факту родинних відносин,  виділ частки померлого у спільному майні та
визнання права власності на житлову квартиру у порядку спадкування,  -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Територіальної громади Саксаганського
району м.  Кривого Рогу в особі виконкому
Саксаганської районної ради про встановлення факту родинних відносин,  виділ частки померлого у спільному майні та
визнання права власності на житлову квартиру у порядку спадкування. В
обґрунтування своїх позовних вимог вказала,
що її дошлюбне прізвище ОСОБА_3,
народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у м Кривому Розі. У свідоцтві про народження
батьком зазначений ОСОБА_3,  а матір'ю
ОСОБА_4. Після реєстрації шлюбу позивачка прийняла прізвище чоловіка ОСОБА_1.

ІНФОРМАЦІЯ_2
померла її мати - ОСОБА_4,  актовий запис
про смерть від ІНФОРМАЦІЯ_2,  а
ІНФОРМАЦІЯ_3 помер її батько ОСОБА_3,
актовий запис про смерть за № 2262 від 05 грудня 2005 року.

Після
смерті батьків залишилося спадкове майно - житлова квартира АДРЕСА_1,  що складається з 2-х кімнат,  загальною площею 48,  46 кв.м. ,
вартістю 25515 грн. свідоцтво про право власності на житло № Ц- 1054 від
22 червня 1994 року зареєстровано в Криворізькому бюро технічної інвентаризації
на ім'я батька ОСОБА_3,  а членом сім'ї
зазначена ОСОБА_4.

До
приватизації квартири батьки позивачки користувалися рівними правами і несли
рівні обов'язки відносно квартири,  тому
і частки у них рівні після приватизації квартири,  проте їх частки у спільному майні виділені не
були.

Позивачка
своєчасно звернулася до нотаріальної контори із заявою про вступ до прав
спадкоємства після смерті батька ОСОБА_3.,
але нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину,  так як частки у квартирі за життя не були
виділені, тому позивачка змушена звернутися до суду з вимогою про виділення
частки у спільному майні,  що складається
з житлової кварти АДРЕСА_1 у розмірі Ѕ частки за ОСОБА_4,  яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та Ѕ частки за
ОСОБА_3,  який помер ІНФОРМАЦІЯ_3.

Крім
того,  у свідоцтві про власність на
житлову квартиру прізвище батька позивачки зазначено ОСОБА_3,  а прізвище матері ОСОБА_3, тому позивачка
також просить суд встановити факт родинних відносини між нею та її померлими
батьками.

2

22
вересня 2006 року рішенням Саксаганського районного суду м.  Кривого Рогу було визнано що позивачка -
ОСОБА_1, є рідною дочкою ОСОБА_4,
померлої ІНФОРМАЦІЯ_2. Одночасно суд зазначив,  що в документах,  які засвідчують особу ОСОБА_4, допущена
помилка, яка призвела до невідповідності і в інших правовстановлюючих
документах,  в тому числі і в
документах,  що засвідчують власність на
вказану квартиру.

Після
встановлення родинних відносин з матір'ю,
позивачка знову звернулася до нотаріальної контори,  із заявою про видачу їй свідоцтва про право
на спадщину на квартиру,  але нотаріус
знову відмовив на підставі того,  що
прізвища батьків позивачки різні: батько ОСОБА_3,  а мати ОСОБА_3.

Після
смерті матері позивачки батько позивачки фактично прийняв спадщину,  оскільки жив з моєю матір'ю - своєю дружиною
ОСОБА_4 в квартирі де перебував на реєстраційному обліку і яка належала
ім.  на праві спільної сумісної
власності.

Коли і
ким була допущена помилка у прізвищі матері встановити неможливо. Через помилку
в одній літері прізвища матері позивачці відмовили у видачі свідоцтва про
спадщину. Факт родинних відносин між батьками позивачки підтверджується
правовстановлюючими документами,  фактом
сумісного мешкання,  сумісної
приватизації квартири,  сумісного
реєстраційного обліку у вказаній квартирі до і після смерті матері позивачки.

Позивачка
є єдиним спадкоємцем після смерті батьків,
тому просить задовольнити позовні вимоги,  встановити факт родинних відносин,  виділити частки у сумісному майні померлих
батьків позивачки по Ѕ частці вказаної квартири.

В
судовому засідання позивачка позовні вимоги підтримала,  просить їх задовольнити.

Представник
відповідача - Територіальної громади в особі виконкому Саксаганської районної
ради у попередньому судовому засіданні позов визнала частково,  в судове засідання надав заяву про розгляд
справи у відсутності представника відповідача.

Представник
залученої у справу третьої особи без самостійних вимог в судове засідання не
з'явився,  про час і місце розгляду
справи був повідомлений належним чином.

Допитані
в судовому засіданні свідки: ОСОБА_5 та ОСОБА_6 показали,  що позивачка є їх племінницею,  а ОСОБА_3 та ОСОБА_4 за життя були
подружжям,  та є батьками позивачки.

Суд
вислухавши позивачку,  дослідивши
матеріали справи,  докази: свідоцтво про
право власності на житло (л/с 6),
свідоцтво про народження позивачки (л/с 7),  свідоцтво про укладення шлюбу позивачки (л/с
8),  свідоцтво про укладення шлюбу
батьків позивачки (л/с 9),  свідоцтва про
смерть ОСОБА_4 (л/с 11),  свідоцтва про смерть
ОСОБА_3 (л/с 10),  рішення суду про
встановлення факту родинних відносин між позивачкою та ОСОБА_4 (л/с 12),  відмову сьомої нотаріальної контори у видачі
свідоцтва про право власності на спадок (л/с 13, 14),  виписку з реєстру прав власності на нерухоме
майно (л/с 16),  показання свідків (л/с
29,  30,
31),  давши їм оцінку відповідно
до  ст. 212 ЦПК України суд вважає,  що позовні вимоги є обгрунтованими підлягають
задоволенню.

Відповідно
до  ст. 16 ЦК України,  кожна
особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або
майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів,  зокрема,
може бути визнання прав. Суд може захистити цивільне право або інтерес
іншим способом,  що встановлений
договором або законом.

Згідно
зі  ст. 1226 ЦК України,  частка у праві спільної сумісної власності
спадкується на загальних підставах.

3

Матеріалами
справи та показаннями свідків встановлено, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 за життя були
подружжям,  та є батьками позивачки
ОСОБА_1. Коли і ким була допущена помилка у прізвищі матері позивачки
встановити немоясливо. Після смерті матері позивачки батько позивачки фактично
прийняв спадщину,  оскільки жив з своєю
дружиною - матір'ю позивачки - ОСОБА_4 в квартирі АДРЕСА_1,  де перебував па реєстраційному обліку і яка
належала подружжю на праві спільної сумісної власності. Відповідно витягу з
реєстру прав власщюті на нерухоме майно вказано,  квартира АДРЕСА_1 належить ОСОБА_3 та
ОСОБА_4.

Встановлення
факту ррдинних відносин має юридичне значення для позивачки,  оскільки після смерті її батьків відкрилася
спадщина.

Таким
чином,  враховуючи вищевказане суд вважає
за можливе встановити факт родинних відносин між ОСОБА_3 і ОСОБА_4,  померлою ІНФОРМАЦІЯ_2,  визнати право власності на спадкове
майно,  що залишилося після
померлих,  виділити частки у спільному
майні та ухвалити рішення про задоволення позову.

На підставі
викладеного,  керуючись  ст.  ст.
15,  16,  325,
328,  355-357,  368,
370,  1218,  1222,
1226,  1261,  1268,  ЦК України,   ст.
ст. 8,  10,  11,
130,  174,  208,
212 - 215 ЦПК України,  суд -

ВИРІШИВ:

Позовну
заяву ОСОБА_1 задовольнити в повному обсязі.

Встановити
факт родинних відносин між ОСОБА_3 і ОСОБА_4,
померлою ІНФОРМАЦІЯ_2.

Виділити
частки у спільному майні,  що складається
з квартири АДРЕСА_1,  визначивши за
ОСОБА_3 та ОСОБА_4,  право власності по Ѕ
частки вищевказаної квартири за кожним.

Визнати,  що ОСОБА_3 вступив в права спадкування,  згідно із законом після смерті дружини
ОСОБА_4,  померлою ІНФОРМАЦІЯ_2,  на Ѕ частку житлової квартири АДРЕСА_1,  яка при житті належала матері позивачки
ОСОБА_4.

Визнати
за ОСОБА_1,  у порядку спадкування згідно
із законом після смерті ОСОБА_3,
померлого ІНФОРМАЦІЯ_3,  право
власності на житлову квартиру АДРЕСА_1.

На
рішення може бути подана апеляційна скарга протягом 20 днів після подання заяви
про апеляційне оскарження,  яку може бути
подано протягом 10 днів з дня проголошення рішення.

Рішення
суду набирає законної сили після закінчення строку подання заяви про апеляційне
оскарження,  якщо заяву про апеляційне
оскарження не було подано. Якщо було подано заяву про апеляційне оскарження,  але апеляційна скарга не була подана у
строк,  встановлений статтею 294 ЦПК
України,  рішення суду набирає законної
сили після закінчення цього строку.