Єдиний унікальний № 371/516/26
Номер провадження № 3/371/180/26
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" квітня 2026 р. м. Миронівка

Суддя Миронівського районного суду Київської області Геліч Т.В., розглянувши матеріали справи, яка надійшла від Відділення поліції №2 Обухівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст.173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

До Миронівського районного суду Київської області 30.03.2026 надійшов адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Згідно із протоколом про адміністративне правопорушення серія ВАД №966173 від 26.01.2026, ОСОБА_1 , 26.01.2026 о 21 год. 00 хв., перебуваючи за адресою АДРЕСА_2 , вчинив домашнє насильство стосовно свого батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме, кидався у бійку та словесно погрожував фізичною розправою, внаслідок чого, могла бути завдана фізична та психологічна шкода потерпілому, чим вчинив правопорушення, передбачене ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином телефонограмою за номером телефону, який вказаний у протоколі про адміністративне правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків.

Частиною 1 ст. 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

За правилами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимогст.17 КУпАП, обставиною, яка виключає адміністративну відповідальність, зокрема, є вчинення правопорушення в стані неосудності.

Відповідно до ст.20 КУпАП, не підлягає адміністративній відповідальності особа, яка під час вчинення протиправної дії чи бездіяльності була в стані неосудності, тобто не могла усвідомлювати свої дії або керувати ними внаслідок хронічної душевної хвороби, тимчасового розладу душевної діяльності, слабоумства чи іншого хворобливого стану.

Необхідною умовою притягнення до адміністративної відповідальності є наявність вини у особи, що вчинила адміністративне правопорушення. Особи, що страждають психічними розладами й у силу цього не здатні усвідомлювати характер вчинених ними дій або оцінювати їх соціальне значення, а також не здатні керувати своїми діями через поразку вольової сфери психіки, не можуть діяти умисно або необережно, тобто виявити вину в адміністративно-правовому змісті.

Осудність - це психічний стан людини, який передбачає, що під час вчинення протиправного діяння людина може усвідомлювати свої дії (бездіяльність) і керувати ними. Осудність є обов`язковою ознакою суб`єкта адміністративного правопорушення. Між осудністю й виною є тісний взаємозв`язок. Осудність, як і вина, - невід`ємний елемент складу адміністративного правопорушення. Осудність - ознака складу адміністративного правопорушення, що характеризує його суб`єкт; вина - ознака складу, який характеризує суб`єктивну сторону. Осудність, як і вина, характеризується певними ознаками: інтелектуальними й вольовими. Вольова ознака юридичного критерію неосудності - нездатність особи під час вчинення адміністративного правопорушення керувати своїми діями (бездіяльністю) - означає нездатність людини діяти з своєї волі, відповідно до своїх уявлень, переконань, нездатність утриматися від імпульсивних, мимовільних й інших подібних діянь. Інтелектуальна ознака юридичного критерію неосудності означає нездатність особи під час адміністративного правопорушення усвідомлювати фактичний характер і суспільну шкідливість вчинюваних діянь (бездіяльності) та їх наслідків, усвідомлювати свої дії (бездіяльність) і керувати ними.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст.10 КУпАП України, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

З матеріалів справи вбачається, що 26.01.2026 року, тобто в день вчинення ОСОБА_1 протиправних дій, останній хворів та продовжує хворіти на шизофренію. Дана обставина підтверджується копією свідоцтва про хворобу №37/1 від 08.12.2025 року, у якому зазначено діагноз - органічний шизофреноподібний розлад травматичного генезу ( важка ЧМТ в 2014 році) з вираженими змінами особистості. Галюцинаторно-параноїдний синдром, випискрою з історії хвороби (16 відділення) №3930 ПС КНП КОР «ОПНМО» від 11.09.2024 року де зазначено, що ОСОБА_1 проходив лікування з 11.09.2024 по 11.10.2024 року і виписаний з діагнозом органічний шизофреноподібний розлад травматичного генезу (важка ЧМТ в 2014 році) з вираженими змінами особистості. Галюцинарно-параноїдний синдром, випискою з акта огляду МСЕК від 30.072012 рокуза №577 , у якому зазначено, що ОСОБА_1 має третю групу інвалідності.

Відповідно до ст.20КУпАП не підлягає адміністративній відповідальності особа, яка під час вчинення протиправної дії чи бездіяльності була в стані неосудності, тобто не могла усвідомлювати свої дії або керувати ними внаслідок хронічної душевної хвороби, тимчасового розладу душевної діяльності, слабоумства чи іншого хворобливого стану.

ОСОБА_1 тривалий час хворіє хронічною хворобою: діагноз - органічний шизофреноподібний розлад травматичного генезу ( важка ЧМТ в 2014 році) з вираженими змінами особистості. Галюцинаторно-параноїдний синдром.

Згідно з постановою Миронівського районного суду Київської області від 02.02.2026, яка долучена до матеріалів справи, ( справа ЄУН 371/122/26), ОСОБА_1 хворіє та має діагноз-шизофренія.

ОСОБА_1 хворіє хронічною хворобою - шизофренію та не може вважатися осудним.

Відповідно до ст.284 КУпАП при наявності обставин, передбачених ст.247 цього Кодексу, виноситься постанова про закриття справи.

Таким чином, судом встановлено наявність фактичних та правових підстав для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.173-2 КУпАП на підставі п.3 ч.1 ст.247 КУпАП.

Згідно з п.3 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у зв`язку з неосудністю особи, яка вчинила протиправну дію чи бездіяльність.

Враховуючи те, що ОСОБА_3 страждає на безперервне психологічне захворювання та не може усвідомлювати свої дії та керувати ними, а тому розпочате провадження у справі стосовно нього за ч.1 ст. 173-2 КУпАП підлягає закриттю на підставі пункту 3 частини 1 статті 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст.9, 10, 17, 20, 173, 245, 247 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 а за ч.1 ст. 173-2 КУпАП закрити на підставі п.3 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з неосудністю особи, яка вчинила протиправну дію.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Миронівський районний суд Київської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Тетяна ГЕЛІЧ