Справа№ 718/425/26
Провадження№ 3/718/49/26
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" квітня 2026 р. м. Кіцмань Чернівецька область

Суддя Кіцманського районного суду Чернівецької області Скорейко В.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з відділення поліції № 2 (м.Кіцмань) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч.4 ст. 121 КУпАП,-

установив:

Згідно з протоколом про адміністративне серії ЕПР1 № 589806 від 12.02.2026 ОСОБА_1 12.02.2026 о 17:46 в с.Шипинці Чернівецького району Чернівецької області керувала транспортним засобом Nissan Juke, д.н.з. НОМЕР_2 , у якого колір заднього покажчику повороту був червоний, що не відповідає вимогам п.6.1.5 ДСТУ 3649:2010, де зазначені чіткі вимоги щодо кольору задніх покажчиків повороту, чим порушила вимоги п.31.4 Правил дорожнього руху, за що передбачена відповідальність за ч.4 ст.121 КУпАП. Правопорушення вчинено повторно протягом року.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, скерувала клопотання про закриття адміністративної справи, яке мотивоване тим, що пункт 31.4.3 ПДР України забороняє експлуатацію транспортних засобів, якщо кількість, тип, колір, розміщення і режим роботи зовнішніх світлових приладів не відповідають вимогам конструкції транспортного засобу. ДСТУ 3649:2010, п. 6.1.5 (Таблиця 1) чітко визначає, що колір задніх покажчиків повороту має бути авто-жовтим, що є обов`язковим національним стандартом для транспортних засобів, які експлуатуються в Україні. Частина 1 ст. 29 Закону України «Про дорожній рух» вимагає, щоб транспортні засоби, допущені до руху в Україні, відповідали діючим правилам, нормативам і стандартам, що підтверджується сертифікатом відповідності. Пункт 10 Постанови КМУ № 1388 від 07.09.1998 зазначає, що перша державна реєстрація ввезених вживаних транспортних засобів проводиться за умови відповідності їх конструкції та технічного стану стандартам України, підтвердженої сертифікатом відповідності, виданим уповноваженим органом. Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, автомобіль зареєстрований в Україні 11 жовтня 2023 року. Тобто, на момент реєстрації Сервісний центр МВС визнав його відповідним стандартам, включаючи зовнішні світлові прилади. Щодо заводської конструкції та міжнародних стандартів червоний колір задніх покажчиків повороту є заводською конструкцією автомобіля NISSAN JUKE 2011 року випуску, ввезеного з США, і відповідає Правилам ЄЕК ООН № 48, які допускають червоний колір для задніх покажчиків повороту. Так, правила ЄЕК ООН № 48 є частиною міжнародних зобов`язань України в рамках Женевської угоди 1958 року, до якої Україна приєдналася як правонаступниця УРСР. Ці правила допускають червоний колір задніх покажчиків повороту для транспортних засобів, призначених для ринків, де це дозволено (наприклад, США). Проте ДСТУ 3649:2010 є чинним національним стандартом, який має пріоритет на території України для забезпечення єдиних вимог до безпеки дорожнього руху. Скасування ДСТУ UN/ECE R 48-02:2002 наказом ДП «УкрНДНЦ» від 21.11.2016 № 392 із 1 січня 2017 року свідчить про те, що Україна відмовилася від прямої гармонізації з міжнародними нормами в цій частині, віддавши перевагу власним стандартам. Водночас успішна сертифікація та реєстрація автомобіля в 2023 році передбачає, що уповноважений орган визнав його відповідність українським стандартам, включаючи колір покажчиків повороту.

Дослідивши матеріали справи, суд доходить наступного висновку.

Відповідно до положень ст.1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Слід також звернути увагу, що відповідно до ст.19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод(далі Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Судовий розгляд справ повинен відповідати загальним принципам судочинства, а саме: верховенству права, законності, рівності перед законом і судом, повазі до людської гідності, забезпечення права на свободу та особисту недоторканість, презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і в доведеності перед судом їх переконливості.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Згідно з приписами ч.2 ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст.245, 280 КУпАП, одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з вимогами ст. 251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Судом встановлено, що в провину ОСОБА_1 ставиться те, що вона повторно протягом року 12.02.2026 о 17:46 в с.Шипинці Чернівецького району Чернівецької області керувала транспортним засобом Nissan Juke, д.н.з. НОМЕР_2 , у якого колір заднього покажчику повороту був червоний, що не відповідає вимогам п.6.1.5 ДСТУ 3649:2010, де зазначені чіткі вимоги щодо кольору задніх покажчиків повороту, чим порушила вимоги п.31.4 Правил дорожнього руху, за що передбачена відповідальність за ч.4 ст.121 КУпАП.

На підтвердження повторності вчинення правопорушення надано витяг з адмінпостанов БДР, з якого встановлено, що 09.12.2025 о 19:30 ОСОБА_1 керувала транспортним засобом Nissan Juke, д.н.з. НОМЕР_2 , у якого колір заднього покажчику повороту був червоний, що не відповідає вимогам п.6.1.5 ДСТУ 3649:2010, чим порушила вимоги п.31.4 ПДР України. За цим фактом на ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340 грн. за ч 1 ст 121 КУпАП.

До протоколу про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 № 589806 від 12.02.2026 додано рапорт поліцейського Тараса Угринчука та відеозапис з місця події.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 4 ст. 121 КУпАП, повторне протягом року вчинення будь-якого з порушень, передбачених частинами першою - третьою цієї статті тягне за собою накладення штрафу в розмірі від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права керування транспортними засобами на строк від трьох до шести місяців або адміністративний арешт на строк від п`яти до десяти діб.

Згідно з ч. 1 ст. 121 КУпАП, керування водієм транспортним засобом, що має несправності системи гальмового або рульового керування, тягово-зчіпного пристрою, зовнішніх світлових приладів (темної пори доби) чи інші технічні несправності, з якими відповідно до встановлених правил експлуатація його забороняється, або переобладнаний з порушенням відповідних правил, норм і стандартів, тягне за собою накладення штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до Розділу 19 Правил дорожнього руху до зовнішніх світлових приладів належать: фари ближнього (дальнього) світла, габаритні ліхтарі, протитуманні фари, задні протитуманні ліхтарі тощо.

Пункт 31 Правил дорожнього руху передбачає вимоги до технічного стану транспортних засобів та їх обладнання.

Пунктом п.31.4 ПДР України передбачено заборону експлуатації транспортних засобів згідно із законодавством за наявності технічних несправностей і невідповідності вимогам, та визначено конкретний перелік таких несправностей гальмівної системи, рульового керування, зовнішніх світлових приладів, склоочисників й склоомивачів вітрового скла, коліс і шин, двигуна, які розподілені за категоріями з присвоєння кожній з них унікального буквенного індексу, що дозволяє ідентифікувати окремі технічні несправності.

В протоколі про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 № 589806 від 12.02.2026 працівником поліції не вказано який конкретно підпункт п.31.4 ПДР порушено, що є недопустимим, оскільки безпредметне посилання на п. 31.4 без уточнення конкретної вади ТЗ не дає змоги встановити, які саме несправності наявні в автомобілі і що саме порушив водій під час експлуатації несправного ТЗ. Однак у фабулі протоколу зазначено, що ОСОБА_1 керувала транспортним засобом Nissan Juke, д.н.з. НОМЕР_2 , у якого колір заднього покажчику повороту був червоний, що не відповідає вимогам п.6.1.5 ДСТУ 3649:2010, чим порушила вимоги п.31.4 ПДР України

За п. 6.1.5 ДСТУ 3649:2010 колір покажчиків повороту передній, бічний та задній допускаються виключно у жовтому кольорі (автожовтий).

Як слідує з відеозапису (08:50 хв), ОСОБА_1 12.02.2026 керувала вказаним у протоколі автомобілем, який має червоні показчики заднього повороту.

Сам по собі пункт 6.1.5 ДСТУ 3676:2010 не встановлює заборону на керування транспортним засобом з червоними показчиками заднього повороту.

У той же час, матеріали справи не містять підтвердження того, що вказані показчики червоного кольору становлять собою несправності системи гальмового, рульового керування, несправності тягово-зчіпного пристрою, несправність зовнішніх світлових приладів, іншу технічну несправності, з якими відповідно до встановлених правил експлуатація його забороняється.

Також матеріали справи не містять підтвердження того, що вказаний показчик червоного кольору не відповідає вимогам конструкції транспортного засобу Nissan Juke і доказів того, що автомобіль переобладнаний з порушенням відповідних правил, норм і стандартів і що водієві ОСОБА_1 було відомо про таке можливе переобладнання і вона свідомо, нехтуючи вимогами Правил дорожнього руху, керувала ним, а тому відсутні підстави вважати, що водій порушив вимоги ПДР України або стандарти у сфері безпеки.

Окрім того, суд звертає увагу, що імпортовані ТЗ допускаються до першої державної реєстрації лише за наявності сертифіката відповідності вимогам безпеки дорожнього руху. Оскільки автомобіль Nissan Juke, д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_1 був офіційно зареєстрований і сертифікований в Україні, це, в свою чергу, свідчить про проходження ним державної перевірки та визнання придатним до експлуатації.

Протокол про адміністративне правопорушення по своїй суті є офіційним обвинуваченням, що вимагає максимальної точності, деталізації обставин (час, місце, суть), посилання на норми права та дотримання процесуальних прав особи.

Протокол не просто фіксує факт, а формулює суть правопорушення, що є аналогом обвинувального акту в кримінальному процесі.

Так, стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований злочин був вчинений і обвинувачений є винним у вчиненні цього злочину.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Наявність обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії інкримінованої події, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.

Для дотримання стандарту доведення поза розумним сумнівом недостатньо, щоб версія обвинувачення була лише більш вірогідною за версію захисту. Законодавець вимагає, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення, був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, - є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винною за пред`явленим обвинуваченням.

Суд вправі обґрунтовувати свої висновки про винуватість лише доказами, що випливають із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення ЄСПЛ, справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21.07.2011), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. theUnitedKingdom), п. 161, Series А заява № 25).

Враховуючи наведене вище, суд вважає, що факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення передбаченого ч.4 ст. 121 КУпАП, не знайшов свого підтвердження при розгляді справи про адміністративне правопорушення в суді.

Відповідно до п.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи зазначені обставини, провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 121 КУпАП.

Керуючись ст. 9, 23, 121, 247, 268, 276, 277, 279, 280, 283-285, 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.4 ст. 121 КУпАП щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Кіцманський районний суд Чернівецької області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Василь Скорейко