Справа № 550/64/26
Провадження № 3/550/84/26
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2026 року селище Чутове

Суддя Чутівського районного суду Полтавської області Литвин В.В.,

розглянувши матеріали справи, які надійшли від СПД № 2 ВП № 3 Полтавського РУП ГУНП у Полтавській області, про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , раніше до адміністративної відповідальності притягався 01.01.2025 за ст. 183 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

28.12.2025 близько 18 год 00 хв ОСОБА_1 поблизу багатоквартирного будинку № 85 по вул. Софіївська в селищі Скороходове Полтавського району Полтавської області, перебуваючи в п`яному вигляді, голосно висловлювався нецензурними словами на жителів селища Скороходове, при цьому на зауваження не реагував, чим порушив громадський порядок і спокій громадян та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Потерпіла ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про час і місце проведення розгляду справи були повідомлена належним чином.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про розгляд судом справи повідомлений належним чином шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України, а також шляхом ознайомлення ОСОБА_1 під підпис у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД № 394284 від 14.01.2026 про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюватиметься Чутівським районним судом Полтавської області.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року виходить з того, що у випадках, коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання за відсутності особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також Європейський суд з прав людини в своєму рішенні по справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Таким чином, відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, під час розгляду справи в суді зумовлена саме її пасивною поведінкою та бажанням затягнути розгляд адміністративної справи з метою уникнення адміністративної відповідальності, що свідчить про зловживання нею своїми процесуальними правами.

Враховуючи наведене вище та обізнаність ОСОБА_1 про те, що справа щодо нього розглядатиметься в Чутівському районному суді Полтавської області, суддя вважає за можливе розглянути справу без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Розглянувши справу про адміністративне правопорушення, суддя доходить наступних висновків.

Відповідно до ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свободи громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушення, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, повага до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

За змістом статті 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення повинно здійснюватися на основі суворого дотримання законності.

Відповідно до вимог ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з вимогами ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративні правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, а також іншими документами.

Приписами ст. 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Отже, об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони дрібного хуліганства є місце його вчинення, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, підтверджується сукупністю досліджених суддею доказів, а саме:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 394284 від 14.01.2026, згідно з ОСОБА_3 поблизу багатоквартирного будинку № 85 по вул. Софіївська в селищі Скороходове Полтавського району Полтавської області, перебуваючи в п`яному вигляді, голосно висловлювався нецензурними словами на жителів селища Скороходове, при цьому на зауваження не реагував;

- письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 28.12.2025, згідно з ОСОБА_4 28.12.2025,перебуваючи поруч з будинком АДРЕСА_2 , виражався нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, стукав по під`їзду та погрожував підірвати під`їзд;

- письмовими поясненнями ОСОБА_5 від 14.01.2026, згідно з якимиїї син ОСОБА_1 , який має психічні розлади, 28.12.2025 поруч з будинком АДРЕСА_2 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, голосно виражався нецензурними словами в бік місцевих жителів та погрожував вчинити самогубство;

- письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 14.01.2026, згідно з якими він дійсно 28.12.2025, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, голосно виражався нецензурними словами в бік мешканців будинку, стукав в двері квартир, на зауваження не реагував;

- письмовими поясненнями ОСОБА_6 від 28.12.2025, згідно з якими ОСОБА_1 28.12.2025, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, виражався нецензурними словами на жителів будинку, стукав у вхідні двері квартир, на зауваження не реагував;

- рапортом поліцейського грпп СПД № 2 ВП № 3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області Савути В.С. від 28.12.2025, згідно з яким 28.12.2025 ОСОБА_1 , перебуваючи в нетверезому стані, вчиняв сварки з жителями будинку;

- довідкою інспектора адміністративної практики Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області В.Дрозда, з якої вбачається, що ОСОБА_1 01.01.2025 притягався до адміністративної відповідальності за ст. 183 КУпАП.

Таким чином, суддя вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є доведеною повністю.

Судом не встановлено обставин, що відповідно до ст.ст. 34, 35 КУпАП пом`якшують чи обтяжують відповідальність ОСОБА_1 .

Враховуючи вищезазначене, на правопорушника необхідно накласти адміністративне стягнення у виді штрафу, що передбачено санкцією ст. 173 КУпАП, що вважаю достатнім для його виправлення та попередження вчинення ним нових правопорушень.

Згідно з положеннями ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні в справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 665,60 грн.

Керуючись ст.ст. 33-35, 40-1, 173, 279, 280, 283, 284, 294 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, і накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 51 (п`ятдесят одна) грн 00 коп, на користь держави (р/р № UA0016704, одержувач: ГУК у Полтавській області / тг селище Чутове /21081100, КЗПО: 37959255, банк: Казначейство України (ЕАП).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 665 (шістсот шістдесят п`ять) грн 60 коп. (одержувач: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, код за , банк: Казначейство України (ЕАП), рахунок UA0026001, призначення платежу: судовий збір по справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , Чутівський районний суд Полтавської області, ).

Роз`яснити, що відповідно до вимог частини першої статті 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а вразі оскарження такої постанови-не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Згідно зі статтею 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, встановлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Полтавського апеляційного суду через Чутівський районний суд Полтавської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці.

Суддя В.В. Литвин