Єдиний державний реєстр судових рішень
Доступ до Реєстру здійснюється в тестовому (обмеженому) режимі. Для запобігання загрозам життю і здоров'ю суддів та учасників судового процесу, а також у разі виявлення ознак кіберзагрози, доступ до Реєстру або окремих рішень у ньому може бути обмежено.
Змінені назви судів
Категорія справи №
758/7170/25: не визначено.
Надіслано судом: не визначено. Зареєстровано: 02.04.2026. Забезпечено надання загального доступу: 06.04.2026.
Дата набрання законної сили: 23.01.2026
Номер судового провадження: не визначено
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер апеляційного провадження: №33/824/688/2026
Справа №758/7170/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2026 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Ящук Т.І., за участю секретаря судового засідання Слив`юк С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу захисника ОСОБА_1 - адвоката Ляско Альони Костянтинівни на постанову Подільського районного суду міста Києва від 05 червня 2025 року

про притягнення до адміністративної відповідальності за статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, РНОКПП НОМЕР_1 , здобувача освіти в Черкаському політехнічному фаховому коледжі, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

встановив:

Постановою Подільського районного суду міста Києва від 05 червня 2025 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, і застосовано до нього захід впливу, що застосовується до неповнолітніх, у вигляді попередження.

Згідно з постановою суду, 11 травня 2025 року о 22:30 год ОСОБА_1 , не досягнувши вісімнадцятирічного віку, перебуваючи у громадському місці за адресою: м. Київ, вул. Контрактова площа, 2, що у Подільському районі міста Києва, публічно, з використанням технічних засобів мобільного телефону, через прямий ефір висловлював нецензурну лайку, що викликало обурення у громадян, що порушило громадський порядок та спокій громадян.

Не погоджуючись із постановою, захисник ОСОБА_1 - адвокат Ляско А.К. звернулася з апеляційною скаргою, в якій просить її скасувати, провадження у справі закрити за пунктом 1 частини першої статті 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Крім цього, в апеляційній скарзі заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції, в обґрунтування якого захисник зазначила, що останній день строку на апеляційне оскарження припав на вихідний день, тому останнім днем строку слід вважати перший робочий день. При цьому, звертає увагу, що копія постанови сторона захисту не отримувала, а дізналася про її існування лише після взяття ОСОБА_1 на профілактичний облік як дитини, яка протягом року два рази була притягнута до адміністративної відповідальності. Матеріали справи були надані для ознайомлення лише 13 листопада 2025 року в приміщенні суду.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що поліцейські порушили право ОСОБА_1 на захист, оскільки доставили його до відділення поліції о 02:02 год, протокол був складений за відсутності одного з його батьків, тоді як відповідно до частини другої статті 33 Закону України «Про Національну поліцію» проведення опитування неповнолітніх допускається тільки за участю батьків (одного з них), іншого законного представника або педагога. Попри надання ОСОБА_1 контактів своєї мами, працівники поліції однаково відібрали пояснення і склали протокол про адміністративне правопорушення.

Крім цього, матеріали справи не містять жодних доказів, що вказують на вживання ОСОБА_1 нецензурної лайки, при цьому, він як особа, яка бере участь у трансляції, не може контролювати зміст коментарів від осіб, які її переглядають.

В судовому засіданні захисник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 - адвокат Ляско А.К. і його законний представник ОСОБА_2 підтримали вимоги апеляційної скарги, просили її задовольнити з викладених у ній підстав.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи за протоколом про адміністративне правопорушення, перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду першої інстанції в межах доводів і вимог апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови та апеляційна скарга підлягають задоволенню, виходячи з таких підстав.

З матеріалів справи вбачається, що копію постанови Подільського районного суду міста Києва від 05 червня 2025 року ОСОБА_1 не отримував, а його захисник Ляско А.К. ознайомилася з матеріалами справи в приміщенні суду лише 13 листопада 2025 року (а.с. 23).

Відповідно до частини другої статті 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Оскільки, в матеріалах справи відсутні дані про отримання ОСОБА_1 або його законним представником копії постанови від 05 червня 2025 року, з матеріалами справи захисник ОСОБА_1 ознайомилась 13 листопада 2025 року, а скаргу було подано на 11 день після ознайомлення з матеріалами справи - 24 листопада 2025 року (понеділок) , то апеляційний суд дійшов висновку, що клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження слід задовольнити.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що 12 травня 2025 року старшим інспектором сектору ювенальної поліції відділу поліції Подільського УП ГУНП в м. Києві капітаном поліції Безсмертним І.М. складено відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 627331, згідно з яким 11 травня 2025 року о 22:30 год ОСОБА_1 , не досягнувши вісімнадцятирічного віку, перебуваючи у громадському місці за адресою: м. Київ, вул. Контрактова площа, 2, що у Подільському районі міста Києва, публічно, з використанням технічних засобів мобільного телефону, через прямий ефір висловлював нецензурну лайку, що викликало обурення у громадян, що порушило громадський порядок та спокій громадян. Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за статтею 173 КУпАП (а.с. 3).

З рапорту оперативного чергового Подільського УП ГУНП в м. Києві Рязанцева В.П. від 11.05.2025 вбачається, що 11 травня 2025 року, приблизно о 23:00 год, працюючи по ОПП в Подільському районі міста Києва по вул. Сагайдачного, 41, виявлено п`ятьох осіб: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 . Зазначені особи перебували в громадському місці, вели себе зухвало та мали ознаки алкогольного сп`яніння. При прийнятті рішення перевірити в зазначених осіб документи було встановлено, що один з них тримав у руках мобільний телефон та вів пряму трансляцію. На запитання, що саме транслюють, один з них відповів, що вони стрімери та ведуть прямий ефір на «Twitch». Після цього зазначеним особам було запропоновано прослідувати до Подільського УП для встановлення всіх обставин (а.с. 5).

У своїх поясненнях від 12.05.2025 ОСОБА_1 вказав, що проживає разом з мамою ОСОБА_2 ( НОМЕР_2 ). 10 травня 2025 року ОСОБА_1 разом зі своїм знайомим ОСОБА_3 приїхали до Києва відпочити, вони оселилися в готелі «Radisson Blu Hotel» (вул. Ярославів Вал, 22). Забронювали номер через інтернет. Перебуваючи в закладі за адресою: Контрактова площа, 8, вони вели прямий ефір, під час якого були сказані слова, які потім не зрозуміли люди. 11 травня 2025 року, приблизно о 15:00 год, в закладі «This is Пивбар» вони сиділи й пили пиво та вели пряму трансляцію, під час якої «було сказано фразу і одним з їхніх людей було запитано про наявність «чорної зброї», але ця фраза була неправильно сприйнята суспільством». (а.с. 6).

З копії паспорта громадянина України (в застосунку «Дія») та свідоцтва про народження ОСОБА_1 від 19.01.2009 серії НОМЕР_3 вбачається, що ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_7 (а.с. 8, 38).

Встановивши вищенаведені обставини, апеляційний суд виходить з наступного.

Відповідно до частин першої - третьої статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

За статтею 12 КУпАП адміністративній відповідальності підлягають особи, які досягли на момент вчинення адміністративного правопорушення шістнадцятирічного віку.

Стаття 270 КУпАП передбачає, що інтереси особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, і потерпілого, які є неповнолітніми або особами, що через свої фізичні або психічні вади не можуть самі здійснювати свої права у справах про адміністративні правопорушення, мають право представляти їх законні представники (батьки, усиновителі, опікуни, піклувальники).

Інтереси потерпілого може представляти представник - адвокат, інший фахівець у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи.

Законні представники та представники мають право знайомитися з матеріалами справи; заявляти клопотання; від імені особи, інтереси якої вони представляють, приносити скарги на рішення органу (посадової особи), який розглядає справу.

В реченні другому частини другої статті 33 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про Національну поліцію» і в абзаці п`ятому пункту 17 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 № 1376, внормовано, що проведення опитування малолітніх чи неповнолітніх осіб допускається тільки за участі батьків (одного з них), іншого законного представника або педагога.

Згідно з Рекомендацією Комітету Міністрів державам-членам № R (87) 20 «Про соціальний вплив на злочинність неповнолітніх» (прийнятою Комітетом міністрів 17 вересня 1987 року на 410-му засіданні заступників міністрів) при відправленні правосуддя стосовно неповнолітніх слід зміцнювати правовий статус неповнолітніх під час розгляду справи, у тому числі під час розслідування поліцією, визнаючи, крім іншого:

- право використовувати захисника, який може, у разі необхідності, бути офіційно призначений і послуги якого оплачує держава;

- право на присутність батьків або іншого законного представника, які мають бути поінформовані із самого початку процесу.

Таким чином, забезпечення права на захист неповнолітньої особи при її притягненні до будь-якого виду юридичної відповідальності здійснюється шляхом обов`язкового залучення законного представника - батьків або інших законних опікунів чи піклувальників.

При цьому, правовий статус неповнолітнього, як особи, що не володіє повним обсягом дієздатності, для належної реалізації права на захист потребує залучення законного представника незалежно від наявності про це клопотання неповнолітнього.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП під час розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Згідно з ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган ( посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, тощо.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Частина третя статті 62 Конституції України передбачає, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з пунктом 1 резолютивної частини Рішення Конституційного Суду України від 20.10.2011 № 12-рп/2011 у справі за конституційним поданням Служби безпеки України щодо офіційного тлумачення положення частини третьої статті 62 Конституції України фразу «обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом» слід розуміти так, що обвинувачення у вчиненні злочину не може ґрунтуватися на фактичних даних, одержаних в результаті оперативно-розшукової діяльності уповноваженою на те особою без дотримання конституційних положень або з порушенням порядку, встановленого законом, а також одержаних шляхом вчинення цілеспрямованих дій щодо їх збирання і фіксації із застосуванням заходів, передбачених Законом України «Про оперативно-розшукову діяльність», особою, не уповноваженою на здійснення такої діяльності.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суд першої інстанції не дотримав вищенаведені норми процесуального права, а висновки суду щодо доведення вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП не відповідають фактичним обставинам і нормам матеріального права.

Як встановлено судом апеляційної інстанції, станом на момент складання протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 виповнилося повних шістнадцять років, тобто він не досягнув повноліття, а тому на нього поширювалися гарантії, передбачені статтею 270 КУпАП і частиною другою статті 33 Закону України «Про Національну поліцію», в тому числі щодо обов`язкової участі законного представника при вчиненні працівниками поліції процесуальних дій зі складання протоколу про адміністративне правопорушення, відібрання пояснень в учасників події тощо.

З матеріалів справи вбачається, що працівники поліції були обізнані про контактний номер мобільного телефону матері ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , який він зазначив у своїх поясненнях від 12.05.2025 (а.с. 6), проте в порушення статті 270 КУпАП не запропонували законному представнику прибути до поліції для захисту прав та інтересів її сина при оформленні матеріалів справи про адміністративне правопорушення. Також ОСОБА_1 не надано професійної правничої допомоги.

Крім цього, відібрання пояснень у ОСОБА_1 мало місце 12 травня 2025 року, тобто наступного дня (після 02:00 год) від дня події, яка мала місце 11 травня 2025 року, що вказує про обґрунтованість доводів апеляційної скарги про те, що опитування неповнолітнього ОСОБА_1 відбулося в нічну пору доби.

Таким чином, при оформленні матеріалів справи про адміністративне правопорушення працівники поліції допустили істотне порушення норм процесуального права, оскільки порушили гарантоване Конституцією України право неповнолітнього ОСОБА_1 на захист, зокрема на участь його законного представника під час провадження у справі про адміністративне правопорушення, у зв`язку з чим зібрані докази є недопустимими.

На вказане суд першої інстанції не звернув увагу і не надав належної оцінки наявним у матеріалах справи доказам на предмет їх допустимості, внаслідок чого дійшов помилкового висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

Оскільки в матеріалах справи відсутні допустимі докази, які можуть свідчити про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, апеляційний суд вважає, що доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження при апеляційному перегляді постанови суду першої інстанції, у зв`язку з чим скаргу слід задовольнити, оскаржувану постанову суду - скасувати, а провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за статтею 173 КУпАП - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 294 КУпАП, суд

постановив:

Поновити захиснику ОСОБА_1 - адвокату Ляско Альоні Костянтинівні строк на апеляційне оскарження постанови Подільського районного суду міста Києва від 05 червня 2025 року.

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_1 - адвоката Ляско Альони Костянтинівни - задовольнити.

Постанову Подільського районного суду міста Києва від 05 червня 2025 року - скасувати.

Провадження у справі про притягнення неповнолітнього ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за статтею 173 КУпАП - закрити на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду: Ящук Т.І.

Логін:

Для помилки:

Пароль:

Для помилки:

З метою упередження перешкоджанню стабільній роботі Реєстру шляхом здійснення автоматичних або автоматизованих запитів на пошук та копіювання ("викачування") бази даних, запроваджено інтерактивний елемент захисту системи

Введіть cуму цифр, зображених на малюнку:

Перевірити
Закрити

Ваше ім'я:

Для помилки:

Ваш e-mail:

Для помилки:

Повідомлення:

Для помилки:

Введіть в поле результат арифметичного виразу:

Для помилки:

Зачекайте, будь ласка...