Справа № 484/1332/26
Провадження № 3/484/502/26
Постанова

іменем України

27.03.2026 року м. Первомайськ

Суддя Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області Максютенко О.А. за участі прокурора Рибачук М.Б., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши справи про адміністративні правопорушення, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань в Миколаївській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Первомайськ Миколаївської області, громадянина України, одруженого, маючого на утриманні двоє неповнолітніх дітей, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який на момент вчинення правопорушення є членом військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_2 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП,

встановив

відповідно до наказу №5/1-л від 01.01.2025 "Про організацію роботи військово-лікарської комісії для медичного огляду осіб, який організовується ІНФОРМАЦІЯ_3 на базі КНП "Первомайська ЦРЛ" затверджено склад дублюючої комісії при ІНФОРМАЦІЯ_2 до списку якої увійшов лікар КНП "Первомайська центральна районна лікарня" Первомайської міської ради - ОСОБА_1 .

Таким чином, будучи членом дублюючого складу військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_1 є суб`єктом, на якого поширюється дія Закону "Про запобігання корупції" (далі Закон), та згідно до пп. "г" п. 2 ч.1 ст. 3 Закону, на нього поширювалась юридична відповідальність за вчинення правопорушення пов`язаного з корупцією.

Відповідно до роз`яснення НАЗК "Щодо застосування окремих положень Закону України "Про запобігання корупції" стосовно заходів фінансового контролю (подання декларації, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, повідомлення про відкриття валютного рахунку) - декларантами є всі особи, які входять (призначені/відряджені) до складу відповідних комісій згідно з організаційно-розпорядчими документами, незалежно від фактичного виконання функцій голови/члена/секретаря комісії, а також від строку перебування в складі відповідної комісії (у тому числі які залучені до роботи на правах членів).

Так, Національним агенством з питань запобігання корупції чітко визначено, що особам які включені до складу позаштатних постійно діючих ВЛК у період з 01.01.2025 по 31.03.2025 необхідно подати декларацію "кандидата на посаду" за 2024 рік - до призначення, а також щорічну декларацію з позначкою "я продовжую виконувати функції держави або місцевого самоврядування" за 2024 рік до 31.03.2025 включно.

З урахуванням викладеного, ОСОБА_1 будучи включеним до дублюючого складу військово-лікарської комісії з 01.01.2025 зобов`язаний подати "щорічну" декларацію за 2024 рік у термін до 31.03.2025.

Оглядом публічної сторінки Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання фінкцій держави або місцевого самоврядування встановлено, що ОСОБА_1 декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, типу "щорічна" за 2024 рік подав лише 03.03.2026, чим допустив порушення встановленого строку подання електронної декларації.

Таким чином, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, а саме несвоєчасне подання без поважних причин декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Прокурор в судовому засіданні вказала, що в діях ОСОБА_1 наявний склад правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП, про що свідчать докази, наявні в матеріалах справи, а тому просив визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні вказаного правопорушення.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення визнав повністю, пояснивши суду, що забув подати декларацію типу "щорічна" за 2024 рік.

Заслухавши думку учасників справи, дослідивши всі зібрані по справі докази за своїм внутрішнім переконанням, з врахуванням всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності, суд прийшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до змісту вимог ст. 245 КУпАП, завданням судді при розгляді справи про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності та іншими засобами.

Відповідно до ч.1 ст.256 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення як документ, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів, складається за встановленою формою і має містити дані, необхідні для вирішення адміністративної справи, зокрема, про місце, час вчинення та суть правопорушення, спричинену матеріальну шкоду, а також про свідків і потерпілих. Тому предмет судового розгляду обмежений обставинами, які вказані в протоколі про адміністративне правопорушення та які визначають його суть.

Частиною 1 статті 172-6 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а", "б", "в"-"ґ" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Відповідно до підпункту 1 пункту 5 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 3 від 10.06.2016, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за №959/29089, щорічна декларація суб`єкта декларування подається у період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня року, наступного за звітним роком. Така декларація охоплює звітний рік (період з 01 січня до 31 грудня включно), що передує року, в якому подається декларація, та містить інформацію станом на 31 грудня звітного року.

Відповідно до пункту 5 ч. 1 ст. 12 Закону України "Про запобігання корупції", Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти. Згідно ч. 5 ст. 12 Закону України "Про запобігання корупції" нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів. Нормативно-правові акти Національного агентства після включення до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів опубліковуються державною мовою в офіційних друкованих виданнях. Нормативно-правові акти Національного агентства, які пройшли державну реєстрацію, набирають чинності з дня офіційного опублікування, якщо інше не передбачено самими актами, але не раніше дня офіційного опублікування.

Указом Президента України від 24.02.2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації на території України введено воєнний стан який діє до теперішнього часу.

У зв`язку з чим НАЗК відповідно до роз`яснень від 07.03.2022 "Щодо застосування окремих положень Закону України "Про запобігання корупції" стосовно заходів фінансового контролю в умовах воєнного стану (подання декларації, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента, проведення перевірок)", які розроблені з урахуванням положень Закону України від 03.03.2022 № 2115-ІХ "Про захист інтересів суб`єктів подання звітності та інших документів у період дії воєнного стану або стану війни" - відтерміновано обов`язок подання декларації.

Відповідно Закону України "Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану» від 20.09.2023 № 3384-ІХ, який набрав чинності 12.10.2023 та яким відновлено обов`язок декларування.

Відповідно роз`яснення НАЗК "Щодо застосування окремих положень Закону України "Про запобігання корупції" стосовно заходів фінансового контролю (подання декларації, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, повідомлення про відкриття валютного рахунку)" від 13.11.2023 №4 визначено, що щорічна декларація це декларація, яка подається відповідно до ч. 1 ст. 45 Закону, або абз. 2 ч. 2 ст. 45 Закону в період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня року, наступного за звітним роком. Така декларація охоплює звітний рік (період з 01 січня до 31 грудня включно), що передує року, в якому подається декларація, та за загальним правилом містить інформацію станом на 31 грудня звітного року.

Відповідно до п. 9 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Враховуючи вищезазначене, вина ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення підтверджується доказами наявними в матеріалах справи, а саме:

- протоколом про адміністративне правопорушення № 150 від 06.03.2026 року, яким встановлені обставини вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення;

- наказом №5/1-л від 01.01.2025 "Про організацію роботи військово-лікарської комісії для медичного огляду осіб, який організовується ІНФОРМАЦІЯ_3 на базі КНП "Первомайська ЦРЛ", за яким затверджено склад дублюючої військово-лікарської комісії, до якого був включений в якості члена комісії лікар-стоматолог-терапевт консультативної поліклініки;

- витягом з веб-сайту Єдиного державного реєстру декларацій, згідно якого вбачається, що ОСОБА_1 декларацію типу «щорічна» за 2023 рік, подала 02.03.2026 о 11 годині 28 хвилин;

- рапортом оперуповноваженого УСР в Миколаївській області ДСР Національної поліції України від 06.03.2026 про виявлення правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 172-6 КУпАП, вчиненого ОСОБА_1 ..

Наведені докази узгоджуються між собою, є належними та допустимими, підстави ставити під сумнів їх достовірність відсутні, а тому в своїй сукупності підтверджують обставини, встановлені в судовому засіданні. При цьому дані, які б спростовували чи ставили під сумнів досліджені докази, вказували про порушення вимог КУпАП України під час їх отримання, у справі відсутні і не встановлені.

Згідно постанови Великої Палати Верховного Суду від 24.01.2021 у справі №800/30/17(990/1/1328/18) суд встановив, що вжиття конструкції "повинна була дізнатися" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строків. Поважними можуть бути визнані лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, пов`язаної з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Відповідно до абзацу 9 підпункту 1 пункту 2 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» під поважними причинами несвоєчасного подання декларації слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв`язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою.

Положеннями, викладеними Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі від 22.05.2017 року за №223-943/0/4-17, визначено, що невжиття заходів суб`єктом декларування щодо своєчасності отримання електронного ключа, відомостей про склад сім`ї, їх доходи та інших необхідних даних для заповнення декларації, не може визнаватися реабілітуючою обставиною та поважною причиною для несвоєчасного подання декларації.

Таким чином, суд приходить до висновку, що своїми неправомірними діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-6 КУпАП - несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а саме типу "щорічна" за 2024 рік.

Суд, при накладенні стягнення за адміністративне правопорушення у відповідності до вимог статті 33 КУпАП, враховується характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, відсутність обставин, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, та вважає за можливе застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі передбаченому санкцією ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Крім того, відповідно до вимог ст. 40-1 КУпАП, п.5 ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", вважаю за необхідне стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в сумі 665,60 грн.

Також, суддя вважає за необхідне роз`яснити гр. ОСОБА_1 строки та порядок виконання постанови про накладення штрафу, та порядок примусового виконання постанови про стягнення штрафу, передбачені ст.ст. 307, 308 КУпАП.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст. ст. 34, 35, ч. 1 ст. 172-6, 280, 284 КУпАП

постановив

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави у розмірі 850 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 665 грн. 60 коп.

Роз`яснити особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, що відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Згідно ст. 308 КУпАП у разі несплати штрафу у строк, встановлений статтею 307 КпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя: підпис

Постанова не набрала законної сили.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду 27.03.2026 року.

Суддя Первомайського міськрайонного суду

Миколаївської області О.А. Максютенко