Справа №295/2933/26
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.03.2026 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Довгалюк Людмила Василівна, розглянувши матеріали, які надійшли з ВАП УПП в Житомирській області, про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -

В С Т А Н О В И В :

19.02.2026 до Богунського районного суду м. Житомира з ВАП УПП в Житомирській області надійшли адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.ст. 173, 185 КУпАП.

14.02.2026 близько 00 годин 20 хвилин у м. Житомирі по вул. М. Грушевського, 71/105, ОСОБА_1 у комендантську годину на неодноразову вимогу інспектора роти ТОР, старшого лейтенанта поліції Бондарчука В.В. пред`явити документи, які посвідчують його особу, відмовився у нецензурній формі, чинив опір під час затримання, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

14.02.2026 близько 00 годин 30 хвилин у м. Житомирі по вул. М. Грушевського, 71/105, ОСОБА_1 , перебуваючи у громадському місці у нетверезому стані, висловлювався нецензурною лайкою у бік поліцейських, провокував на конфлікт, розмахував руками, на зауваження не реагував, чим порушив громадський порядок та вчинив адміністратвине правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Правила, встановлені ст. 36 КУпАП, допускають розгляд одним і тим же органом справ про адміністративні правопорушення відносно особи, яка вчинила кілька адміністративних порушень.

Вказані адміністративні матеріали складені стосовно однієї особи та знаходяться у провадженні одного органу, уповноваженого на їх розгляд, у зв`язку з чим, на підставі ст. 36 КУпАП, підлягають об`єднанню в одне провадження.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, хоча належним чином неодноразово повідомлялася про дату, час та місце розгляду справи засобами телефонного та поштового зв`язку, про що свідчать довідки про доставку судової повістки шляхом направлення смс-повідомлення та рекомендовані поштові відправлення, які повернулися на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Постанову про привід ОСОБА_1 за відомою суду адресою не виконано, останнього до суду не доставлено, про що працівниками поліції надано відповідний рапорт.

У постанові Верховного Суду від 11.12.2018 у справі № 921/6/18 наведено позицію, що у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернуто поштою у зв`язку з посиланням, зокрема на відсутність (вибуття) адресата, то вважається, що адресат належним чином повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки (Постанова КЦС ВС від 10.05.2023 № 755/17944/18 (61-185св23).

Будучи обізнаним про складання щодо нього протоколів про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 не вжив заходів для явки до суду, не подав письмових заперечень проти протоколу, заяви про відкладення розгляду справи чи проведення судового засідання у режимі відеоконференції.

Водночас інформація щодо всіх судових справ є у вільному доступі на офіційному веб-порталі «Судова влада України».

У своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Зважаючи на викладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи (правова позиція ВС рішення № 560/5541/20 від 17.11.2022.

Відповідно до правової позиції, яка міститься у рішенні ЄСПЛ у справі «Каракуця проти України», будь-яке порушення права доступу до суду відсутнє, якщо особа не виявила належної зацікавленості у розгляді його справи.

Таку поведінку особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд розцінює як ухилення та небажання особи брати участь у розгляді справи про адміністративні правопорушення, що її стосуються.

З метою недопущення необгрунтованого порушення стислих строків розгляду справи про адміністративне правопорушення, встановлених ст. 277 КУпАП, а також строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП, суд проводить розгляд справи без участі ОСОБА_1 на підставі наявних у справі доказів, обсяг яких є достатнім для прийняття рішення.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. ст. 173, 185 КУпАП, підтверджується: протоколами про адміністративне правопорушення серії ВАД № 576098 від 14.02.2026, серії ВАД № 576164 від 14.02.2026; протоколом про адміністративне затримання АПЗ18 № 013794 від 14.02.2026; відтвореними відеозаписами та іншими матеріалами справи.

Зібрані докази, на переконання суду, отримані з дотриманням встановленого законом порядку та передбаченими способами, є належними та допустимими, тому не викликають сумнівів у їх достовірності та істинності.

Таким чином, суд вважає, що дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковані за ст. 173 КУпАП, як дрібне хуліганство, а також за ст. 185 КУпАП, як злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, вина особи доведена повністю.

За змістом ст. 23 КУпАП метою застосування адміністративного стягнення є виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом, стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, яким у даному випадку, зважаючи на санкції статтей, є правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП по відношенню до ст. 173 КУпАП.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, відомості щодо особи ОСОБА_1 , ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, критичне ставлення до вчиненого, суд дійшов висновку про накладення на особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції ст. 185 КУпАП у мінімальному розмірі, що буде достатнім для його виправлення та запобігання вчиненню нових правопорушень.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП та ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладене таке стягнення, в розмірі, що становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (у 2026 році 665, 60 грн).

Керуючись ст. ст. 40-1, 173, 185, 283 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Справи № 295/2933/26 та № 295/2934/26 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. ст. 173, 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення ОСОБА_1 об`єднати в одне провадження та присвоїти об`єднаній справі № 295/2933/26.

ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173, ст. 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі восьми неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 136 (сто тридцять шість) гривень.

(Отримувач коштів: ГУК у Жит.обл/ТГ м. Житомир/21081100; Код отримувача: 37976485; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Рахунок отримувача: UA0006797; Код класифікації доходів бюджету: 21081100; Найменування коду класифікації доходів бюджету: Адміністративні штрафи та інші санкції).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі ДСА України судовий збір у розмірі 665 (шістсот шістдесят п`ять) гривень 60 коп.

(Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/ м. Київ/ 22030106; Код за ; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Рахунок отримувача: UA0026001; Код класифікації доходів бюджету: 22030106).

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд м. Житомира протягом 10 днів з моменту її винесення.

Суддя

Постанова підлягає зверненню до виконання протягом трьох місяців з дня її винесення.