Провадження №: 3/755/602/26
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"25" березня 2026 р.

м. Київ

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Бірса О.В. розглянувши питання про виправлення описки у постанові Дніпровського районного суду міста Києва від 19.03.2026 року у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 130 Кодексу України про адміністративне правопорушення (далі - КпАП), установив:

Постановою Дніпровського районного суду м. Києва від 19 березня 2026 року ОСОБА_1 , було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КупАП.

Разом з тим, при було допущено описку, а саме невірно зазначено розмір судового збору «605 гривень 60 копійок» замість вірного «665 гривень 60 копійок».

Питання, зв`язані з виконанням постанови про накладення адміністративного стягнення, вирішуються органом (посадовою особою), який виніс постанову, що відповідає приписам ст. 304 КУпАП.

Відповідно до ст. 379 КПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Описка - це випадкова помилка у рішенні, допущена при його викладенні. Під опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, яка має вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Під опискою необхідно розуміти помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання судового рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або виправляє помилки, які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення). Отже, виправлення допущених у судовому рішенні, зокрема постанові, описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

Водночас суд, виправляючи описку у своєму рішенні, не може змінювати зміст цього рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Такий висновок щодо застосування інституту виправлення описок і очевидних арифметичних помилок у судовому рішенні викладено в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 11.01.2022 у справі № 921/730/13-г/3, від 23.03.2023 у справі № 990/106/22, від 26.04.2023 у справі № 522/22473/15-ц та від 09.05.2023 у справі № 522/22473/15-ц.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, постанову суду, із якої вбачається, що судом була допущена описка, через що можуть виникнути сумніви та протиріччя при виконанні постанови суду, враховуючи, що виправлення описки не тягне за собою зміну змісту постанови суду по суті, вважаю необхідним виправити описку.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.304, 379, 283-285 КУпАП, суд постанов:

Виправити описку в постанові Дніпровського районного суду м. Києва від 19 березня 2026 року у справі № 755/22680/25 провадження № 3/755/602/26, а саме: замість невірно вказаного розміру судового збору: «605 гривень 60 копійок» вказати вірне «665 гривень 60 копійок».

Постанова оскарженню не підлягає.

С у д д я Оксана БІРСА