Справа № 161/3756/26
Провадження № 3/161/1388/26
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м.Луцьк 12 березня 2026 року

Луцький міськрайонний суд в особі судді Філюк Т.М., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 паспорт серії НОМЕР_1 ,-

- за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

До Луцького міськрайонного суду Волинської області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВБА № 205843 від 13 лютого 2026 року вбачається, що 10.02.2026 року, близько 01:25 год, перебуваючи в громадському місці, в приміщенні Луцького РУП за адресою: вул. Звитяжна,2, гр. ОСОБА_2 виражався нецензурною лайкою в сторону гр. ОСОБА_3 та його знайомих, внаслідок чого спровокував шарпанину, чим вчинив дрібне хуліханство.

Такі дії ОСОБА_4 працівниками поліції кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_2 свою вину в інкримінованому йому адміністративному правопорушенні не визнав, суду пояснив, що він не вчиняв дій, які зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення. Просить провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно нього закрити на підставі ст. 247 п.1 КУпАП в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відсутність в діях гр. ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Диспозиція ст. 173 КУпАП визначено, що дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Проявом хуліганських дій є будь які протиправні дії, спрямовані на порушення громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

При цьому такі дії мають вчинятися особою безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи, в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Належні, допустимі та достовірні докази на підтвердження вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому адміністративного правопорушення в матеріалах справи відсутні. До протоколу про адміністративне правопорушення додані такі документи: 1) копія рапорта поліцейського від 10.02.2026 року;2)копія пояснень гр. ОСОБА_2 від 13.02.2026 року; 3) відеозапис з камер відеоспостереження з фойє Луцького РУП.

Так з долученого до матеріалів справи відеозапису вбачається, що ОСОБА_2 прийшов до Луцького РУП та мав намір поспілкуватися з участковим, про що повідомив поліцейську. В подальшому, він сів на стілець та очікував. Після чого в приміщення РУП почали заходити інші громадяни, які провокували гр. ОСОБА_4 та шарпали останнього.

Наведене свідчить, що підставою складення адміністративних матеріалів відносно гр. ОСОБА_2 фактично став лише рапорт поліцейського за змістом якого, майор поліції Панасюк С. 10.02.2026 року під час проведення моніторингу камер відеоспостереження з фойє Луцького РУП ГУНП у Волинській області виявив порушення громадського порядку, а саме, 08.02.2026 року в нічну пору доби між гр. ОСОБА_3 та гр. ОСОБА_5 виникла шарпанина (штовханина), створення конфліктної ситуації та використання нецензурної лексики в приміщенні управління поліції, що може вважатися порушенням громадського порядку.

Так, з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВБА № 205843 від 13 лютого 2026 року, гр. ОСОБА_6 інкримінується адміністративне правопорушення, що мало місце 10.02.2026 року, близько 01:25 год. Отже, фабула в протоколі про адміністративне правопорушення та зміст рапорту поліцейського містять суперечливі дані. щодо дати вчинення правопорушення.

Протокол про адміністративне правопорушення серії ВБА № 205843 від 13 лютого 2026 року та додані до нього матеріали, не містять жодних доказів вчинення гр. ОСОБА_5 дій, які б підпадали під диспозицію ст. 173 КУпАП.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09 червня 2011 року, заява № 16347/02, «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», заява № 36673/04, «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року). При цьому Європейський суд робить висновок, що суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до вимог п. 1) ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Наведене дає підстави для висновку, що підстав для притягнення гр. ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КпАП України - немає, а тому справа відносно нього підлягає закриттю.

Керуючись статтями 7, 247, 252, 280, 283, 284 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі ст. 247 п.1 КУпАП в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги до Волинського апеляційного суду через Луцький міськрайонний суд Волинської області.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області Т.М.Філюк