Справа № 361/2360/26
Провадження № 3/361/715/26
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2026 року м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Василенко Т. К.,

за участю прокурора Даш Ю. М.,

особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 ,

захисника Ярмоленка А. М.,

розглянувши матеріали, що надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

встановив:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 4445 від 26 лютого 2026 року, ОСОБА_1 , будучи депутатом Великодимерської селищної ради, являючись суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення згідно пп «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону № 1700-VII, порушив вимоги пунктів 1 та 2 ч. 1 ст. 28 Закону № 1700-VII та вимоги ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», не вживши заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомивши селищну раду про наявність реального конфлікту інтересів, а саме щодо суперечності між його приватним інтересом та своїми представницькими повноваженнями, які виникли перед винесенням на голосування питання «Про створення Погоджувальної ради Великодимерської селищної ради VIII скликання, затвердження її положення і складу», де серед інших членів Погоджувальної ради був включений і він особисто, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 4446 від 26 лютого 2026 року, ОСОБА_1 , будучи депутатом Великодимерської селищної ради, являючись суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення згідно пп «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону № 1700-VII, порушив вимоги пункту 3 ч. 1 ст. 28 Закону № 1700-VII», вчинивши дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме взявши участь у голосуванні по питанню «Про створення Погоджувальної ради Великодимерської селищної ради VIII скликання, затвердження її положення і складу», де серед інших членів Погоджувальної ради був включений і він особисто, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

16 березня 2026 року захисник ОСОБА_1 адвокат Ярмоленко А. М. подав до суду письмове клопотання про закриття провадження у справах у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення. Вимоги обґрунтував тим, що участь ОСОБА_1 у голосуванні за створення Погоджувальної ради (дорадчий орган) та його подальша участь у її роботі обумовлена виключно його статусом депутата, тобто суто суспільним інтересом. Сам по собі факт голосування за своє членство у дорадчому органі не може автоматично свідчити про наявність приватного інтересу, оскільки така діяльність прямо випливає з його представницького мандата. У даній справі протоколи про адміністративне правопорушення не містять: конкретизації приватного інтересу; опису його змісту; обґрунтування отримання будь-якої вигоди; доказів впливу на прийняття рішення радою. У ОСОБА_1 при голосуванні за створення Погоджувальної ради та свого членства жодних ознак приватного інтересу не було, ніякої суперечності між його так званим неіснуючим приватним інтересом та своїми представницькими повноваженнями не було, як і реального конфлікту інтересів, особистого впливу на роботу Погоджувальної ради чи селищної ради у цілому він не мав. Ніякої суперечності між неіснуючим приватним інтересом та службовими чи представницькими повноваженнями у ОСОБА_1 не існувало і наразі не існує, а тому в останнього не було обов`язку повідомляти Національне агентство про неіснуючий чи то реальний, чи то приватний конфлікт інтересів.

Крім того, працівниками поліції було недотримано вимоги статті 268 КУпАП та статті 63 Конституції України, зокрема, примірники протоколів мали бути вручені ОСОБА_1 під розписку у місці складання, проте останній їх у місці складання не отримував, відповідних прав йому ніхто не роз`яснював.

У судовому засіданні захисник підтримав подане ним клопотання про закриття провадження у справі, просив його задовольнити з підстав, викладених у ньому.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину не визнав, підтримав подане його захисником клопотання про закриття провадження у справі.

Прокурор у судовому засіданні вважав вину ОСОБА_1 доведеною в повному обсязі та просив застосувати до останнього адміністративне стягнення у виді штрафу.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали справ про адміністративне правопорушення, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суддя дійшов такого.

Відповідно до ст. 245 КУпАП одним із завдань провадження в справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до положень Закону України «Про запобігання корупції» приватний інтерес будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях;

Реальний конфлікт інтересів суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відмінність між цими поняття полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що приватний інтерес є наявний, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Обов`язковими елементами складу правопорушення є:

- наявність конкретного, чітко визначеного приватного інтересу;

- наявність суперечності між таким інтересом і службовими (представницькими) повноваженнями;

- реальний або потенційний вплив цієї суперечності на об`єктвність прийняття рішення;

- причинно-наслідковий зв`язок між приватним інтересом і прийнятим рішенням.

Так, у протоколах про адміністративні правопорушення № 4445 та № 4446 зазначено про те, що наявність у ОСОБА_1 приватного інтересу обумовлена тим, що затвердження Погоджувальної ради в такому складі як це передбачено попередньо підготовленим додатком до проєкту рішення, надавало йому додаткові представницькі та організаційні повноваження в подальшому, оскільки до переліку осіб, що мали входити до складу Погоджувальної ради був внесений і він особисто.

Також у протоколах про адміністративні правопорушення № 4445 та № 4446 зазначено про те, що реальний конфлікт інтересів у даному випадку полягає в тому, що приватний інтерес ОСОБА_1 зумовлений бажанням отримати додаткові представницькі та організаційні повноваження в складі колегіального органу, реально зіткнувся з його представницькими повноваженнями як депутата Великодимерської селищної ради, що вплинуло на об`єктивність або неупередженість при прийнятті рішення про участь у голосуванні по питанню «Про створення Погоджувальної ради Великодимерської селищної ради VIII скликання, затвердження її положення і складу» на сесії Великодимерської селищної ради від 28 березня 2024 року.

Для притягнення до адміністративної відповідальності за частинами 1 та 2 ст. 172-7 КУпАП необхідно встановити реальність конфлікту інтересів, а не його формальне припущення; абстрактні твердження про можливу заінтересованість особи без доведення конкретної вигоди або впливу на об`єктивність рішення є недостатніми; сам факт участі в голосуванні з питання, яке стосується організації діяльності органу місцевого самоврядування, не свідчить про наявність приватного інтересу, якщо рішення має загальний, нормативний чи процедурний характер; склад адміністративного правопорушення відсутній, якщо не доведено, що особа отримала або могла отримати персональну вигоду чи перевагу.

Зі змісту Положення про Погоджувальну раду Великодимерської селищної ради VIII скликання вбачається, що остання не є суб`єктом владних повноважень; не приймає обов`язкових для виконання рішень, форма яких не створювалася і не затверджувалася; не надає її членам будь-яких матеріальних або нематеріальних переваг; має виключно дорадчо-координаційний та рекомендаційний характер; не впливає на прийняття рішень депутатами під час пленарних сесійних засідань.

За таких обставин, у ОСОБА_1 відсутній потенційний вплив, який міг би створювати суперечність між приватним інтересом та його представницькими повноваженнями.

Факт голосування депутата селищної ради за створення Погоджувальної ради, затвердження її положення і складу, де серед інших членів Погоджувальної ради був включений ОСОБА_1 , є реалізацією його представницьких повноважень та має суто організаційний, загальний, нормативно-процедурний характер з метою координації взаємодії між членами постійних комісій, депутатами та членами апарату селищної ради в цілому.

Участь у голосуванні за створення Погоджувальної ради, затвердження її положення і складу не стосується вирішення індивідуального чи приватного його питання, не спрямоване на надання будь-яких майнових чи немайнових вигод як депутата, або пов`язаним з ним особам, а тому жодним чином не впливає на прийняття процедурних та загальних рішень. Участь у голосуванні має загальний організаційний характер в інтересах селищної ради та громади в цілому, а відповідно воно не є приватним (індивідуальним), не надає жодних майнових чи немайнових вигод. Прийняття участі у голосуванні не змінює його правовий статус як депутата, оскільки такі дії є обов`язковою формою реалізації депутатом його представницьких повноважень.

Відповідно до ст. 62 Конституції України та ст. 280 КУпАП всі сумніви тлумачаться на користь особи, яка притягається до відповідальності.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність доведеного приватного інтересу, реальної суперечності та впливу на об`єктивність прийняття тих чи інших рішень, а тому у даній справі відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за умови відсутності складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 8, 62 Конституції України, п. 1 ч.1 ст. 247, ст. ст. 283, 284 КУпАП, суддя

постановив:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

Суддя Т. К. Василенко