Справа № 276/428/26
Провадження по справі № 3/276/121/26
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2026 року с-ще Хорошів

Суддя Хорошівського районного суду Житомирської області Бобер Д.О., розглянувши матеріали, які надійшли з Військової частини НОМЕР_1 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.3 ст. 172-20 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

До Хорошівського районного суду Житомирської області надійшов адміністративний протокол про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.3 ст. 172-20 КУпАП.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що місцем вчинення правопорушення є АДРЕСА_1 .

Відповідно до п.1 ч.1 ст.278 КУпАП при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення суд має вирішити питання, чи належить до його компетенції розгляд даної справи.

За змістом ст.ст. 7, 246 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності і його порядок визначається КУпАП та іншими законами України.

Відповідно до вимог ст.276 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.

Частиною 2 вказаної статті визначено альтернативну підсудність, а саме, що справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 80, 81, 121 - 126, 127-1 - 129 і статтею 139 (коли правопорушення вчинено водієм) цього Кодексу, можуть також розглядатися за місцем обліку транспортних засобів або за місцем проживання порушників. Альтернативна підсудність правопорушення за ч.3 ст. 172-20 КУпАП не передбачена.

Відповідно до постанови Верховної Ради України (Про утворення та ліквідацію районів від 17.07.2020 року №807-1Х у Житомирській області утворено Коростенський район (з адміністративним центром у місті Коростень) у складі територій Білокоровицької сільської, Гладковицької сільської, Горщиківської сільської, Іршанської селищної, Коростенської міської, Лугинської селищної, Малинської міської, Народицької селищної, Овруцької міської, Олевської міської, Словечанської сільської, Ушомирської сільської, Чоповицької селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України. Цією ж постановою у Житомирській області ліквідовано: Андрушівський, Баранівський, Бердичівський, Брусилівський, Ємільчинський, Житомирський, Коростенський, Коростишівський, Лугинський, Любарський, Малинський, Народицький, Новоград-Волинський, Овруцький, Олевський, Попільнянський, Пулинський, Радомишльський, Романівський, Ружинський, Хорошівський, Черняхівський, Чуднівський райони.

Згідно із Розпорядженням Кабінету Міністрів України № 711-р від 12.06.2020 «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Житомирської області» до Іршанської територіальної громади, яка увійшла у новостворений Коростенський район, включено Іршанську, Добринську, Ковалівську (Коростенський район), Меленівську (Коростенський район), Шершнівську (Коростенський район) територіальні громади.

Вказане свідчить про утворення розпорядженням Кабінету Міністрів України від 12.06.2020 новоствореної Іршанської територіальної громади із територій та населених пунктів, що входили до складу колишніх як Хорошівського, так і Коростенського районів.

Разом з тим, відповідно до Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про судоустрій і статус суддів" щодо територіальної юрисдикції місцевих судів на території України до прийняття закону щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів" від 03 листопада 2020 року № 950 - ІХ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" доповнено пунктом 3-1, відповідно до якого до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів, відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17.07.2020 року № 807-1Х, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що місцем вчинення ОСОБА_1 правопорушення є с.Ковалі Коростенського району Житомирської області.

Разом з тим, с. Ковалі, який був адміністративним центром Ковалівської (Коростенський район) територіальної громади, на території якого вчинено адміністративне правопорушення, як до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17.07.2020 року, так і на даний час знаходиться на території Коростенського району та лише під час територіальної реформи приєднане до Іршанської селищної ради.

Оскільки справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем вчинення правопорушення (у данному випадку с. Ковалі), яке не є тотожним місцю знаходження адміністративного центра територіальної громади (с-ще Іршанськ), тому дана справа не підсудна Хорошівському районному суду Житомирської області, оскільки територіальна юрисдикція цього суду не поширюється на території, що не входили до складу Хорошівського району Житомирської області на момент набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17.07.2020 року № 807-1Х.

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Згідно з Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд. Недотримання правил юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю.

У рішенні Європейський суд з прав людини від 12.10.78 у справі «Zand v. Austria» зазначено, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом» у ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів». З огляду на це не вважається «судом, встановленим законом» орган, котрий, не маючи юрисдикції, судить осіб на підставі практики, яка не передбачена законом.

Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ). Зокрема, як порушення вимог пункту 1 ст. 6 Конвенції ЄСПЛ розглядає порушення правил територіальної підсудності внаслідок передання справи з одного суду до іншого без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких підстав зміни територіальної підсудності, встановлених у КПК України (див. пункт 98 рішення ЄСПЛ у справі «Фельдман проти України»).

За таких обставин матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.3 ст. 172-20 КУпАП підлягають поверненню для їх спрямування за належною територіальною підсудністю, тобто до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 246, 276, 278 КУпАП, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.3 ст. 172-20 повернути до Військової частина НОМЕР_1 для належного оформлення та направлення за територіальною підсудністю.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: Д.О.Бобер