КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2026 року місто Київ

єдиний унікальний номер справи: 760/30740/24

номер провадження: 33/824/1031/2026

Суддя Київського апеляційного суду Верланов С.М., за участюпредставника Київської митниці Герасименко Тетяни Володимирівни, захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - адвоката Кононенко Олени Сергіївни, розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві справу про порушення митних правил за апеляційною скаргою представника Київської митниці Кучер Лучії Олександрівни на постанову судді Солом`янського районного суду міста Києва від 05 вересня 2025 року,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до постанови судді Солом`янського районного суду міста Києва від 05 вересня 2025 року провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченої ст.473 МК України, відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ,

закрито у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Цією ж постановою повернуто ОСОБА_1 вилучений згідно протоколу про порушення митних правил №0808/10000/24 від 24 вересня 2024 року товар згідно опису предметів.

Як зазначено в постанові судді, відповідно до протоколу про порушення митних правил №0808/10000/24 від 24 вересня 2024 року в зоні митного контролю митного поста «УкрПошта» Київської митниці, на території логістичного центру «Київ» АТ «Укрпошта» (місто Київ, вул. Г.Кірпи, 2) 21 липня 2024 року під час проведення митного огляду міжнародного поштового відправлення №CV082029357UA, яке пересилалося з України відправником ОСОБА_1 до США одержувач ОСОБА_5, АДРЕСА_2 , було виявлено пластикові частини з маркуванням «Tower ProMG90s» - 4 шт.

В митній декларації форми CN22 вміст вкладення задекларовано як «Виріб із пластику 4 шт.», вартість 100 USD.

Листом Київської митниці від 29 липня 2024 року №7.8-6/20-06/7/14183 зазначені зразки було направлено для проведення експертного дослідження до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби (далі - СЛЕД Держмитслужби). Згідно з висновком експерта СЛЕД Держмитслужби від 16 вересня 2024 року №-0282 надані на дослідження предмети ідентифіковано як спеціально призначені компоненти для дистанційно пілотованих літальних апаратів (БПЛА), які модифіковані для військового використання, виробництва «POLY DRONE», Україна, а саме чотири корпуси системи одинарного скиду з сервоприводами для БПЛА, що призначені для кріплення боєприпасів.

Оригінал дозволу або висновку Держекспортконтролю вищезазначеним відправником до митного органу не надавався.

Таким чином, відправник міжнародного поштового відправлення №CV082029357UA громадянин України ОСОБА_1 здійснив вкладення до міжнародного поштового відправлення №CV082029357UA зазначених вище предметів: чотири корпуси системи одинарного скиду з сервоприводами для БПЛА, що призначені для кріплення боєприпасів без надання дозвільних документів, тобто відправив їх у посилці з порушенням митних правил, що в свою чергу відповідає диспозиції ст.473 МК України, а саме, пересилання через митний кордон України у МПВ товарів, заборонених до такого пересилання законодавством У країни та актами Всесвітнього поштового союзу.

Враховуючи викладене, Київська митниця вважала, що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки порушення митних правил, передбаченого ст.473 МК України.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, представник Київської митниці Кучер Л.О. подала апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та прийняти нову постанову, якою ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушення і накласти на нього адміністративне стягнення відповідно до санкції за ст.473 МК України, а саме, конфіскацію безпосередніх предметів правопорушення.

Апеляційна скарга мотивована тим, що, приймаючи рішення про закриття провадження у справі, суддя першої інстанції надав перевагу висновку експерта за результатами проведення судової товарознавчої експертизи від 27 лютого 2025 року №1401, згідно з яким об`єкти дослідження за найменуванням та описом не відповідають Списку товарів військового призначення, міжнародні передачі яких підлягають державному контролю, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 20 листопада 2003 року №1807 та не є товарами військового призначення, міжнародна передача яких підлягає державному контролю. Суддею першої інстанції не з`ясована наявність чи відсутність у судового експерта Стецика Ю.М. законних повноважень визначати належність найменувань та описів товарів, поданих на експертизу, до найменувань та описів товарів, внесених до відповідних списків товарів, що підлягають державному експортному контролю та, відповідно, визначати належність товару до товарів військового призначення. Між тим, вказану експертизу від 27 лютого 2025 року №1401 проведено судовим експертом Стециком Ю.М. , який не залучався ОСОБА_1 , як спеціаліст або експерт в порядку ст.327 МК України до даного провадження.

Вказує, що відповідно до інформації, розміщеної на офіційному вебсайті Міністерства юстиції України за посиланням https://rase.minjust.gov.ua/ Стецик Ю.М. не є фахівцем державної спеціальної установи, має свідоцтво експерта №26-21/П від 27 травня 2021 року (термін дії продовжено до 05 червня 2027 року, номер та вид експертизи - товарознавча експертиза, індекс та вид експертної спеціальності - 12.1 Визначення вартості машин, обладнання, сировини та споживчих товарів. Також, експерт Стецик Ю.М. відсутній у переліку юридичних осіб, які мають повноваження на здійснення діяльності щодо попередньої ідентифікації товарів у галузі державного експортного контролю, що міститься на офіційному сайті Державної служби експортного контролю. Таким чином вважає, що судовий експерт Специк Ю.М. не має повноважень з визначення належності найменувань та описів товарів, поданих на експертизу, до найменувань та описів товарів, внесених до відповідних списків товарів, що підлягають державному експортному контролю, а тому висновок експерта за результатами проведення судової товарознавчої експертизи від 27 лютого 2025 року №1401 не є належним доказом у справі про порушення митних правил, який підтверджує, що безпосередній предмет порушення митних правил не відноситься до товарів військового призначення.

Зазначає, що до компетенції та повноважень СЛЕД Держмитслужби та її фахівців, що мають право на проведення досліджень за відповідним напрямом, відноситься визначення характеристик зразків товарів з метою їх ідентифікації та класифікації тощо (для цілей митного контролю та оформлення або з`ясування питань у справі про порушення митних правил), за якими вони можуть бути віднесені до товарів військового призначення та подвійного використання відповідним уповноваженим державним органом.

Вважає, що експертне дослідження товару, яке пересилалось ОСОБА_1 у МПВ №СV082029357UA, проводилось експертом СЛЕД Держмитслужби не в розумінні ст.11 Закону №549-ІV, а відповідно до норм МК України в рамках здійснення митного контролю. Відтак, експертний висновок СЛЕД Держмитслужби від 16 вересня 2024 року №-0282 є належним та допустимим доказом у справі про порушення митних правил №760/30740/24 протокол про ПМП №0808/10000/24), який свідчить про наявність у діях ОСОБА_1 складу порушення митних правил, передбаченого ст.473 МК України.

Захисник ОСОБА_1 - адвокат Кононенко О.С. подала заперечення на апеляційну скаргу, в яких просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову судді першої інстанції - без змін. Вказує, що ОСОБА_1 відправив в міжнародному поштовому відправленні автономне навісне обладнання на цивільні квадрокоптери - системи навішування (закріплення), перевезення та доставки вантажів, тобто товари, які не відносяться до товарів подвійного використання, не підпадають під державний експортний контроль, не є предметом міжнародних передач товарів, є товарами цивільного призначення, що цілком і повністю підтверджено експертним висновком Київської торгово-промислової палати від 11 листопада 2024 року №К-1016 та висновком експерта Стецика Ю.М за результатами проведення судової товарознавчої експертизи №1401/1 від 27 лютого 2025 року. Відповідно, в порядку ст.327 МК України жодних експертів та спеціалістів ОСОБА_1 не залучав та не повинен був залучати.

Зазначає, що у висновку СЛЕД міститься інформація (третя сторінка), що до компетенції та повноважень СЛЕД Держмитслужби не входить проведення експертизи в розумінні та для цілей, описаних в ст.11 Закону України від 20 лютого 2003 року №549-ІV «Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання». У переліку юридичних осіб, які мають повноваження на здійснення діяльності щодо попередньої ідентифікації товарів у галузі державного експортного контролю, що міститься на офіційному сайті Державної служби експортного контролю, СЛЕД Держмитслужби - відсутня.

Крім того вказує, що всупереч Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08 жовтня 1998 року №53/5, у висновку СЛЕД Держмитслужби від 16 серпня 2024 року №-0282 відсутні дані про експерта та попередження його про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку та за відмову від проведення експертизи.

Вказує, що експертиза на замовлення сторони захисту проводилась атестованим судовим експертом Стециком Ю.М. , який був попереджений про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України. Крім того, висновок судового експерта Стецика Ю.М. №1401/1 від 27 лютого 2025 року підтверджує код УКТЗЕД, визначений експертним висновком Київської торгово-промислової палати від 11 листопада 2024 року №К-1016.

Також зміст Закону України «Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання» та «Порядку здійснення державного контролю за міжнародними передачами товарів військового призначення», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 листопада 2003 року №1807 в сукупності, передбачає висновки, що автономне навісне обладнання на цивільні квадрокоптери - системи навішування (закріплення), перевезення та доставки вантажів, враховуючи, що пересилалися не суб`єктом господарювання, а фізичною особою, не підпадають під державний експортний контроль. Тому вважає, що ОСОБА_1 проводилась експертиза не для попередньої ідентифікації товарів у галузі державного експортного контролю, а в рамках провадження у справі про порушення митних правил, для чого був залучений саме судовий експерт з відповідними та належними повноваженнями. Таким чином, експертний висновок Київської торгово-промислової палати від 11 листопада 2024 року №К-1016 та висновок судового експерта Стецика Ю.М. за результатами проведення судової товарознавчої експертизи №1401/1 від 27 липня 2025 року є єдиними належними та допустимими доказами у справі.

Додатково зазначає, що Київською митницею не надано жодних експертиз, які були б призначені посадовою особою митного органу, у провадженні якої знаходилась справа про порушення митних правил №0808/10000/2024, та які б відповідали чинному законодавству.

Заслухавши пояснення представника Київської митниці Герасименко Т.В., яка підтримала доводи апеляційної скарги й просила її задовольнити, захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - адвоката Кононенко О.С., яка просила відмовити у задоволенні апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи про порушення митних правил та перевіривши законність і обґрунтованість постанови судді першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.

Відповідно до ст.458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення - сукупності юридичних ознак (об`єктивних і суб`єктивних), що визначаються вчинене протиправне діяння як конкретне адміністративне правопорушення.

Згідно з положеннями ст.487 МК України провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП у взаємозв`язку з положеннями ст. 489, 495 МК України завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, а орган чи посадова особа при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суддею першої інстанції наведені вимоги закону дотримані.

Статтею 473 МК України передбачена відповідальність за пересилання через митний кордон України в міжнародних експрес-відправленнях товарів, заборонених до такого пересилання законодавством України, а також пересилання у міжнародних поштових відправленнях товарів, заборонених до пересилання актами Всесвітнього поштового союзу.

За змістом ст.196 МК України не можуть бути пропущені через митний кордон України:

1) товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено законом;

2) товари, на пропуск яких відповідно до закону потрібні дозволи інших державних органів, за відсутності цих дозволів (крім алкогольних напоїв і тютюнових виробів, а також харчових продуктів для власного споживання, що ввозяться громадянами в обсязі та в порядку, встановлених статтею 376 та частиною другою статті 378 цього Кодексу);

3) товари, що переміщуються через митний кордон України з порушенням вимог цього Кодексу та інших законів України, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст.235 МК України забороняється переміщення (пересилання) в міжнародних поштових та експрес-відправленнях, серед іншого, товарів, заборонених цим Кодексом та іншими законодавчими актами України відповідно до ввезення на митну територію України або вивезення з цієї території (п. 1.1).

За змістом ст.3 Порядку здійснення державного контролю за міжнародними передачами товарів військового призначення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 20 листопада 2003 року №1807, в редакції, яка діяла станом на час досліджуваних подій, здійснення державного контролю за міжнародними передачами товарів подвійного використання міжнародна передача товарів, зазначених у пункті 1 цього Порядку (далі - товари), може здійснюватися суб`єктом здійснення міжнародних передач товарів, центральним органом виконавчої влади, військовим формуванням, правоохоронним органом, органом та підрозділом цивільного захисту України (далі - суб`єкти), іноземним суб`єктом господарської чи іншої діяльності (далі - іноземний суб`єкт) за наявності у них відповідного дозволу чи висновку Держекспортконтролю, зазначених у статті 15 Закону.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання» від 20 лютого 2003 року (із змінами та доповненнями) товари військового призначення в сукупності чи окремо - це вироби військового призначення - озброєння, боєприпаси, військова та спеціальна техніка, спеціальні комплектуючі вироби для їх виробництва, вибухові речовини, а також матеріали та обладнання, спеціально призначені для розроблення, виробництва або використання зазначених виробів.

Судом першої інстанції встановлено, що 24 вересня 2024 року в зоні митного контролю митного поста «УкрПошта» Київської митниці, на території логістичного центру «Київ» АТ «Укрпошта» (місто Київ, вул. Г.Кірпи, 2) 21 липня 2024 року під час проведення митного огляду міжнародного поштового відправлення №CV082029357UA, яке пересилалося з України відправником ОСОБА_1 до США одержувач ОСОБА_5, АДРЕСА_2 , було виявлено - пластикові частини з маркуванням «Tower ProMG90s» - 4 шт. В митній декларації форми CN22 вміст вкладення задекларовано як «Виріб із пластику 4 шт.», вартість 100 USD.

Листом Київської митниці від 29 липня 2024 року №7.8-6/20-06/7/14183 зазначені зразки було направлено для проведення експертного дослідження до СЛЕД Держмитслужби.

Згідно з висновком експерта СЛЕД Держмитслужби від 16 вересня 2024 року №-0282 надані на дослідження предмети ідентифіковано як спеціально призначені компоненти для дистанційно пілотованих літальних апаратів (БПЛА), які модифіковані для військового використання, виробництва «POLY DRONE», Україна, а саме 4 (чотири) корпуси системи одинарного скиду з сервоприводами для БПЛА, що призначені для кріплення боєприпасів.

За результатами проведеного експертного дослідження, висновок якого покладений в основу обвинувачення ОСОБА_1 , відносно нього складений протокол про порушення нею митних правил, а саме порушення ст.473 МК України.

Суддя першої інстанції врахував, що протокол про порушення митних правил №0808/10000/24 складений на підставі висновку експерта СЛЕД Держмитслужби від 16 вересня 2024 року №-0282, з якого вбачається, що за результатами досліджень встановлено, що надані на дослідження предмети ідентифіковано як спеціально призначені компоненти для дистанційно пілотованих літальних апаратів (БПЛА), які модифіковані для військового використання, виробництва «POLY DRONE», Україна, а саме, 4 (чотири) корпуси системи одинарного скиду з сервоприводами для БПЛА, що призначені для кріплення боєприпасів, зазначених в позиції ML10.с Списку товарів військового призначення, що є додатком до Порядку здійснення державного контролю за міжнародними передачами товарів військового призначення, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 20 листопада 2003 року №1807.

Суддя першої інстанції дійшов висновку, що вказаний висновок містить опис проб (зразків) товару, методи дослідження, результати дослідження та висновки. Разом з тим, висновок не містить детального опису дослідження, проведеного експертом. Зокрема, вказано лише, що за результатами дослідження зовнішнього вигляду, конструкції зразків, довідкової інформації ресурсів мережі Інтернет, надані на дослідження предмети ідентифіковано як спеціально призначені компоненти для дистанційно пілотованих літальних апаратів (БПЛА), які модифіковані для військового використання, виробництва «POLY DRONE», Україна, а саме 4 (чотири) корпуси системи одинарного скиду з сервоприводами для БПЛА, що призначені для кріплення боєприпасів.

Також суддею першої інстанції враховано, що захисником у судовому засіданні на спростування вказаного висновку надано висновок експерта за результатами проведення судової товарознавчої експертизи №1401/1 від 27 лютого 2025 року. Відповідно до цього висновку об`єкти дослідження за найменуванням та описом не відповідають Списку товарів військового призначення, міжнародні передачі яких підлягають державному контролю, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 20 листопада 2003 року №1807 та не є товарами військового призначення, міжнародна передача яких підлягає державному контролю. Об`єкти дослідження за найменуванням та описом не відповідають Єдиному списку товарів подвійного використання, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 28 січня 2004 року № 86 та не є товарами подвійного використання, міжнародна передача яких підлягає державному контролю.

Оцінюючі вказані вище висновки, що містяться в матеріалах справи, суддя першої інстанції вважав за можливе покласти в основу постанови висновок експерта за результатами проведення судової товарознавчої експертизи №1401/1 від 27 лютого 2025 року, оскільки експертиза проводилась атестованим судовим експертом Стециком Ю.М. , експерт був попереджений про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України. Висновок експертизи містить докладний опис проведених експертом досліджень, у результаті яких зроблені висновки та надані обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експерту.

Разом з тим, суддя першої інстанції виснував, що у висновку експерта СЛЕД Держмитслужби від 16 вересня 2024 року №-0282 фактично не міститься опису самого дослідження. З висновку не вбачається, які дані експерт оцінив та проаналізував та чому дійшов саме до такого висновку як зазначено в дослідженні. Фактично вказаний висновок містить лише сам висновок без опису порядку дослідження.

З огляду на наведене, суддя першої інстанції дійшов висновку, що предмети, які пересилались з України до США, не відносяться до товарів військового призначення та подвійного використання, дозвіл на вивезення (тимчасове вивезення) яких не потрібен.

Окремо суддя першої інстанції зазначив,що жодних належних доказів на підтвердження обставин, викладених у протоколі, суду не надано та не зазначено про наявність таких доказів. Не надано і належних доказів на підтвердження наявності у ОСОБА_1 прямого умислу на вчинення дій, відповідальність за які передбачена ст.473 МК України. У матеріалах справи відсутні та не надавались у судовому засіданні будь-які дані чи належні докази на підтвердження того, що ОСОБА_1 вчинив протиправні дії та має нести відповідальність за дії, що утворюють об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого ст.473 МК України.

З огляду на відсутність достовірних і достатніх відомостей про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення та враховуючи вимоги закону про те, що сумніви мають трактуватись на користь притягуваного до відповідальності, вбачається, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.473 МК України, а тому провадження у справі підлягає закриттю.

Апеляційний суд погоджується з такими висновками судді першої інстанції, виходячи з такого.

Відповідно до ст.495 МК України, доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються:

1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів;

2) поясненнями свідків;

3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності;

4) висновком експерта;

5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Згідно із Законом України від 20 лютого 2003 року №549-IV «Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання» міжнародна передача товарів військового призначення та подвійного використання може здійснюватися суб`єктом міжнародних передач товарів або іноземним суб`єктом господарської діяльності за наявності у нього відповідного дозволу чи висновку Держекспортконтролю, оригінал якого під час митного оформлення разом з іншими документами, необхідними для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, зобов`язаний надати відповідний суб`єкт.

За змістом Списку товарів військового призначення, міжнародні передачі яких підлягають державному контролю, який є Додатком до Порядку здійснення державного контролю за міжнародними передачами товарів військового призначення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 20 листопада 2003 року №1807 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 09 серпня 2017 року №596), тобто, яка діяла станом на час досліджуємих подій, позиція ML10 передбачала: «Літальні апарати», «аеростатичні повітряні судна», «безпілотні літальні апарати» («БПЛА»), авіаційні двигуни, та обладнання для «літальних апаратів», «супутнє обладнання» та «компоненти», як наведено нижче, «спеціально призначені» або модифіковані для військового «використання», які мають УКТ ЗЕД - 8411, 8412, 8525, 8526, 8801 00, 8802, 8803;

- позиція ML10.с: непілотовані «літальні апарати» та «аеростатичні повітряні судна», а також «супутнє обладнання», які наведено нижче, та «спеціально призначені» для них «компоненти», які мають коди УКТ ЗЕД - з 8526, 8529, 8801, 8805, 9032, 9033 00 00 00:

1) «БПЛА», дистанційно пілотовані літальні апарати (RPVs), автономні програмовані апарати і безпілотні «аеростатичні повітряні судна»;

2) пускові установки, ремонтно-відновлювальне обладнання та наземне обладнання;

3) обладнання, розроблене для керування або контролю.

Згідно з Переліком товарів, на міжнародні передачі (імпорт) яких не поширюється дія Закону України «Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання» у період воєнного стану на території України, який є Додатком до постанови Кабінету Міністрів України від 09 грудня 2022 року №1378, позиція ML10.с: «непілотовані «літальні апарати» та «аеростатичні повітряні судна», а також «супутнє обладнання», які наведено нижче, та «спеціально призначені» для них «компоненти»:

1) «БПЛА», дистанційно пілотовані літальні апарати (RPVs), автономні програмовані апарати і безпілотні «аеростатичні повітряні судна»;

2) пускові установки, ремонтно-відновлювальне обладнання та наземне обладнання;

3) обладнання, розроблене для керування або контролю.

Постановою Кабінету Міністрів України від 18 березня 2025 року внесено зміни до Додатку до Постанови Кабінету Міністрів України від 09 грудня 2022 року №1378 - Переліку товарів, відповідно до якого позиція ML10.с викладена: «непілотовані літальні апарати» та «літальні апарати, легші за повітря», а також супутнє обладнання, як наведено нижче, та спеціально розроблені для них компоненти:

1) «БПЛА», дистанційно пілотовані літальні апарати (Remotely Piloted Air Vehicles, RPVs), автономні програмовані літальні апарати і безпілотні «літальні апарати, легші за повітря»;

2) пускові установки, ремонтно-відновлювальне обладнання та наземне допоміжне обладнання;

3) обладнання, розроблене для керування або контролю.

Згідно з положеннями ст.357 МК України дослідження (аналізи, експертизи) проводяться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, чи його відокремленого підрозділу або інших експертних установ (організацій), призначених митним органом. Зазначені дослідження (аналізи, експертизи) проводяться з метою забезпечення здійснення митного контролю та митного оформлення і не є судовими експертизами.

Призначення дослідження (аналізу, експертизи) в інших установах (організаціях) допускається лише у разі неможливості проведення дослідження (аналізу, експертизи) спеціалізованим органом з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, чи його відокремленим підрозділом або за заявою декларанта чи уповноваженої ним особи для підтвердження чи спростування результатів проведеного дослідження (аналізу, експертизи).

Відповідно до ст.502 МК України експерт призначається посадовою особою митного органу, в провадженні якої перебуває справа про порушення митних правил, у разі потреби в спеціальних знаннях. Експертом може бути особа, яка має необхідні знання для надання відповідного висновку.

Згідно з положеннями ст.515 МК України експертиза призначається, якщо для з`ясування питань, що виникають у справі про порушення митних правил, виникла потреба у спеціальних знаннях з окремих галузей науки, техніки, мистецтва, релігії тощо. Зазначена експертиза не є судовою експертизою.

Експертиза проводиться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, його відокремлених підрозділів та інших установ або окремими спеціалістами, які призначаються посадовою особою митного органу, у провадженні якої знаходиться справа про порушення митних правил. Особа, щодо якої порушено зазначену справу, має право на проведення за її рахунок незалежної експертизи.

Як обґрунтовано зазначила захисник, матеріали справи не містять процесуального документу про призначення експертизи, а містять лише запит про проведення дослідження (аналізу, експертизи) (а.с.14-15).

Водночас апеляційний суд враховує, що відповідно до пп.64 п.4 Положення про Державну митну службу України Держмитслужба організовує у встановленому законодавством порядку проведення митних експертиз та досліджень і провадження експертної діяльності у Держмитслужбі та її територіальних органах.

Згідно з Положенням про СЛЕД Держмитслужби, затвердженим наказом Держмитслужби від 23 жовтня 2019 року №18 (зі змінами) СЛЕД Держмитслужби є спеціалізованим територіальним органом Держмитслужби з питань експертизи у системі територіальних органів Державної митної служби.

Відповідно до п.3 Положення про СЛЕД Держмитслужби, одним з її основних завдань є забезпечення реалізації державної митної політики та державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань державної митної справи, запобігання та протидії контрабанді, боротьби з порушеннями митних правил, а також проведення досліджень та здійснення експертної діяльності у митній сфері.

СЛЕД Держмитслужби проводить дослідження (аналізи, експертизи) проб (зразків) товарів у рамках процедур митного контролю та оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для: ідентифікації (визначення складу, фізичних, фізико-хімічних характеристик тощо) товарів, класифікації товарів згідно з УКТЗЕД та для інших цілей, визначених Митним кодексом України та Положенням про СЛЕД Держмитслужби.

Окрім цього, Положенням про СЛЕД Держмитслужби передбачено здійснення СЛЕД Держмитслужби експертного забезпечення заходів Держмитслужби щодо запобігання та протидії контрабанді, а також боротьби з правопорушеннями під час застосування митного законодавства.

Апеляційний суд враховує, що згідно з Атестатом про акредитацію з додатком СЛЕД Держмитслужби має повноваження на комплексні класифікаційні та ідентифікаційні дослідження візуальним методом, методом вимірювання лінійних кутових розмірів, ваговим методом, методом порівняльного дослідження шляхом зіставлення конструктивних ознак і параметрів досліджуваних об`єктів з довідковими даними технічної документації, нормативних документів, відкритих довідникових джерел інформації, і об`єктом дослідження є машини механізми, їх складові частини та комплектуючі, виробниче та технологічне обладнання й устаткування, вироби побутового, виробничого, медичного призначення, їх частини та комплектуючі, мікросхеми та радіоелементи, комп`ютерна і офісна техніка, засоби зв`язку, їх частини, деталі та частини готових виробів, спеціальні технічні засоби, у тому числі, товари подвійного використання, вироби військового призначення, їх частини та конструктивно схожі з ними вироби.

При цьому СЛЕД Держмитслужби не здійснює проведення експертизи в галузі державного експортного контролю в розумінні та для цілей, описаних в ст.11 Закону України від 20 лютого 2003 року №549-ІУ «Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання», однак, одним із основних завдань СЛЕД Держмитслужби є визначення належності найменувань та описів товарів, поданих на експертизу, до найменувань та описів товарів, внесених до відповідних списків товарів, що підлягають державному експортному контролю, та яку проводить Держекспортконтроль України.

Підсумовуючи вищезазначене, до компетенції та уповноважень СЛЕД Держмитслужби та її фахівців, що мають право на проведення досліджень за відповідним напрямом, відноситься визначення характеристик зразків товарів з метою їх ідентифікації та класифікації тощо (для цілей митного контролю та оформлення або з`ясування питань в справі про порушення митних правил), за якими вони можуть бути віднесені до товарів військового призначення та подвійного використання відповідним уповноваженим державним органом.

З огляду на наведені положення, апеляційний суд приймає до уваги, що СЛЕД Держмитслужби має право на проведення експертних досліджень, шляхом проведення певних методик визначати за певними ознаками належність об`єктів предметам, які зазначені у відповідних списках, проте не має повноважень безпосередньо визначати, чи відноситься той чи інший товар до товарів військового призначення.

Зі змісту висновку експерта СЛЕД Держмитслужби від 16 вересня 2024 року №-0282 вбачається, що експертами СЛЕД Держмитслужби зазначено про те, що надані на дослідження предмети мають ознаки товарів, які відносяться до товарів військового призначення, які вказані у відповідному Списку. Однак безумовного висновку про належність вказаних предметів до товарів військового призначення експертне дослідження не містить.

При цьому апеляційний суд погоджується з висновком судді першої інстанції, що висновок СЛЕД Держмитслужби не містить детального опису дослідження, проведеного експертами, що давало б підстави дійти беззаперечного висновку про належність предметів до товарів військового призначення.

За встановлених наведених обставин апеляційний суд вважає, що суддя першої інстанції обґрунтовано не прийняв вказаний висновок як доказ на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого йому правопорушення.

При цьому апеляційний суд враховує, що у висновку СЛЕД Держмитслужби не вказано, до якої конкретно позиції ML10.c відносяться предмети, надані на дослідження, та який УКТ ЗЕД вони мають, хоча СЛЕД Держмитслужби має такі повноваження.

Також апеляційний суд враховує, що відповідно до ст.12 Закону України від 20 лютого 2003 року №549-ІУ попередня ідентифікація товарів, що підлягають державному експортному контролю та здійснення необхідних заходів, пов`язаних з отриманням дозвільних документів на здійснення міжнародних передач таких товарів, є обов`язком суб`єкта господарювання, державного замовника у сфері оборони та суб`єктів, зазначених у ч.3 ст.15 даного Закону, яким ОСОБА_1 не є і матеріали справи таких даних не містять.

Відповідно до ст.9 Закону Україну «Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання», найменування та опис товарів, міжнародні передачі яких підлягають державному експортному контролю, вносяться до списків товарів, що підлягають державному експортному контролю, які складаються за відповідними групами товарів центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного експортного контролю, із залученням заінтересованих центральних органів виконавчої влади. До складання списків можуть також залучатися представники підприємств, наукових установ, організацій, а також їх об`єднань, і такі Списки затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Окрім цього, згідно з положеннями ст.11 вищевказаного Закону експертиза в галузі державного експортного контролю проводиться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного експортного контролю, для вирішення питання про можливість надання відповідних дозволів, висновків чи міжнародних імпортних сертифікатів, можливість проведення реєстрації суб`єктів господарювання, державних замовників у сфері оборони у центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного експортного контролю, як суб`єктів здійснення міжнародних передач товарів або надання таким суб`єктам, державним замовникам повноважень на право здійснення експорту, імпорту товарів військового призначення та товарів, які містять відомості, що становлять державну таємницю.

Цією ж нормою закону визначено, зокрема, що основними завданнями експертизи в галузі державного експортного контролю є визначення належності найменувань та описів товарів, поданих на експертизу, до найменувань та описів товарів, внесених до відповідних списків товарів, що підлягають державному експортному контролю.

Таким чином, експертиза в галузі державного експортного контролю, завданням якої є визначення належності найменувань та описів товарів, поданих на експертизу, до найменувань та описів товарів, внесених до відповідних списків товарів, що підлягають державному експортному контролю, може буди проведено лише центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного експортного контролю.

Перелік юридичних осіб, які мають повноваження на здійснення діяльності щодо попередньої ідентифікації товарів у галузі державного експортного контролю, відображений на сайті ДСЕК (https://www.dsecu.gov.ua/ua/poperednia-identifikacia-tovaru_perelik-uridicnih-osib).

Київська торгово-промислова палата входить до переліку таких юридичних осіб.

Стороною захисту до суду першої інстанції наданий експертний висновок Київської торгово-промислової палати від 11 листопада 2024 року № К-1016, згідно з яким автономне навісне обладнання на цивільні квадрокоптери - системи навішування (закріплення), перевезення та доставки вантажів відповідає коду УКТ ЗЕД (а.с.86-96).

УКТ ЗЕД предметів, визначений експертом Київської торгово-промислової палати при проведенні експертного дослідження, не співпадає з УКТ ЗЕД, зазначеним у позиції ML10 та ML10.c Списку товарів військового призначення, міжнародні передачі яких підлягають державному контролю.

Також апеляційний суд враховує, що згідно з податковою консультацією Державної митної служби України від 22 лютого 2019 року № 682/6/99-99-15-03-02-15/ІПК методичні та експертні документи, видані торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов`язковими для застосування на усій території України і є достатньою підставою для визначення коду УКТ ЗЕД при складанні податкових накладних. Підприємство не має права самостійно змінювати коди УКТ ЗЕД, встановлені торгово-промисловими палатами, та зобов`язане зазначати при складанні податкових накладних код УКТ ЗЕД, визначений торгово-промисловою палатою, на що обґрунтовано посилається захисник (а.с.112).

Окрім того, апеляційний суд приймає до уваги, що стороною захисту наданий висновок судового експерта Стецика Ю.М. за результатами проведення судової товарознавчої експертизи № 1401/1 від 27 лютого 2025 року (а.с.123-162).

Відповідно до Розділу IV Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень товарознавча експертиза - це дослідження експертом товарознавцем будь-яких питань, вирішення яких вимагає застосування спеціальних знань у цій галузі. Під час проведення судово-товарознавчої експертизи оцінюються споживчі властивості товарів за органолептичними, фізико-хімічними та іншими якісними показниками, а також їх кількісними характеристиками, що здійснюється експертами шляхом проведення випробувань (вимірювань), вивчення інформації за маркуванням і дослідження відповідних товаросупровідних документів.

Предметом судової товарознавчої експертизи є споживчі властивості та вартість товарів.

Основними завданнями товарознавчої експертизи є: визначення вартості товарної продукції; визначення належності товарів до класифікаційних категорій, які прийняті у виробничо-торговельній сфері; визначення характеристик об`єктів дослідження відповідно до вимог тощо.

Згідно з даними Реєстру атестованих експертів на офіційному сайті Міністерства юстиції України експерт Стецик Ю.М., який не є фахівцем держспецустанови, на що обґрунтовано посилається представник митного органу, однак, має кваліфікацію судового експерта, та, серед іншого, Свідоцтво на проведення товарознавчих експертиз, дія якого продовжена до 5 червня 2027 року, - «Визначення вартості машин, обладнання, сировини та споживчих товарів».

За змістом експертного висновку, експертом застосована методологія товарознавчої ідентифікації товару та за технічними характеристиками підтверджені коди УКТ ЗЕД наданих для проведення дослідження об`єктів, та зазначено, що вказані об`єкти за найменуванням та описом не відповідають Списку товарів військового призначення, міжнародні передачі яких підлягають державному контролю, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 20 листопада 2003 року № 1807, та не є товарами військового призначення, міжнародна передача яких підлягає державному контролю. Об`єкти дослідження за найменуванням та описом не відповідають Єдиному списку товарів подвійного використання, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 28 січня 2004 року № 86, та не є товарами подвійного використання, міжнародна передача яких підлягає державному контролю.

З висновку експерта встановлено, що експерт методом товарознавчої ідентифікації товару та порівняння УКТ ЗЕД, технічних характеристик наданих на дослідження об`єктів дійшов висновку про невідповідність наданих на дослідження систем скидів даним, зазначеним у Списку товарів військового призначення, міжнародні передачі яких підлягають державному контролю, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 20 листопада 2003 року № 1807, що не свідчить про недопустимість даного доказу.

З матеріалів справи вбачається, що 24 вересня 2024 року митним органом на адресу ГУ СБУ у місті Києві та Київській області направлено повідомлення про кримінальне правопорушення №527 за ст.333 КК України (а.с.24-25).

Однак до матеріалів справи на надано доказів про внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення.

З огляду на встановлені обставини, відсутність належних, достатніх та допустимих доказів на підтвердження того, що предмети, які знаходились у міжнародному поштовому пересиланні, відносяться до товарів військового призначення, на які необхідні дозвільні документи в галузі експортного контролю, апеляційний суд вважає, що висновок судді першої інстанції про те, що митним органом не надано беззаперечних доказів того, що ОСОБА_1 було вчинено правопорушення, передбачене ст.473 МК України, та відсутність в його діях вказаного складу правопорушення, у зв`язку з чим провадження у справі закрито на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, є законним та обґрунтованим, і доводи апеляційної скарги таких висновків не спростовують.

Таким чином під час апеляційного розгляду не встановлені підстави для скасування оскаржуваної постанови судді Солом`янського районного суду міста Києва від 05 вересня 2025 року, у зв`язку з чим апеляційна скарга представника митного органу не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.529 МК України, ст.294 КУпАП, суддя апеляційного суду,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргуКиївської митниці Кучер Лучії Олександрівнизалишити без задоволення.

Постанову судді Солом`янського районного суду міста Києва від 05 вересня 2025 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду С.М.Верланов