Тарутинський районний суд Одеської області
_____________________________________________________________________________________
Справа № 514/355/26
Провадження по справі № 3/514/218/26
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 березня 2026 року с-ще Бессарабське

Суддя Тарутинського районного суду Одеської області Кирилюк І.М., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань в Одеській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Нова Поляна Знам`янського району Кіровоградської області, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , депутата VIII скликання Буджацької селищної ради Болградського району Одеської області, раніше до адміністративної відповідальності не притягувався

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі-КУпАП),

В С Т А Н О В И В:

19 лютого 2026 року оперуповноважений 6-го відділу (протидії корупції) управління стратегічних розслідувань в Одеській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України (далі - Управління) лейтенант поліції Романенко С.С. склав протоколи №№289/2026, 290/2026 стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про вчинення ним адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Протоколом №289/2026 зафіксовані наступні фактичні обставини: ОСОБА_1 , будучи депутатом Буджацької селищної ради Болградського району Одеської області VIII скликання є особою, на яку згідно з п.п. б п.1 ч.1 ст. 3 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції» (даліЗакон № 1700-VII ) поширюється дія цього Закону.

Згідно встановленим ч.1 ст. 45 Закону № 1700-VII порядком депутати органу місцевого самоврядування зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Проте в порушення встановленого ч. 1 ст. 45 Закону № 1700-VII порядку ОСОБА_1 подав щорічну декларацію за 2021 рік несвоєчасно 08 грудня 2025 року об 11 год 44 хв без поважних причин.

Далі, протоколом №290/2026 зафіксовані наступні фактичні обставини: повноваження депутата Буджацької селищної ради Болградського району Одеської області VIII скликання ОСОБА_1 припинені з 16.10.2025 року. Він є суб`єктом декларування, на яку згідно з п.п. б п.1 ч.1 ст. 3 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції» (даліЗакон № 1700-VII ) поширюється дія цього Закону.

Згідно встановленим п. 1 ч.2 ст. 45 Закону № 1700-VII порядком депутати органу місцевого самоврядування, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, протягом 30 календарних днів з дня припинення відповідної діяльності подають декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.

Проте в порушення наведених вимог Закону № 1700-VII ОСОБА_1 , який припинив пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування діяльність 16.10.2025 року, подав декларацію 08 грудня 2025 року о 18 год 41 хв без поважних причин пропустивши 30 денний строк.

Ухвалою Тарутинського районного суду від 02.03.2026 року справи за вказаними матеріалами протоколів про адміністративні правопорушення об`єднанні в одне провадження з присвоєнням єдиного номеру справи 514/355/26 (провадження 3/514/218/26).

Статтею 278 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; інш.

Дослідивши матеріали протоколу суддя дійшов таких висновків.

Як зазначено у протоколах факт вчинення ОСОБА_1 правопорушень, пов`язаних з корупцією посадовою особою ДСР НПУ встановлено відповідно до відкритих загальнодоступних даних Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

При цьому в протоколах міститься посилання на листи керівника управління інформаційна-аналітичних систем та захисту інформації Національного агентства з питань запобігання корупції (далі -НАЗК) ОСОБА_2 ( вих. № 71-03/4127/20 від 06.02.2020) та в.о. керівника Управління проведення спеціальних перевірок та моніторингу способу життя НАЗК ОСОБА_3 (вих. № 47-09/27771/21 від 26.04.2021 року), у яких ДСР НПУ повідомлено, що відображена у публічній частині інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (далі -ІТС Реєстру) дата автоматичного оприлюднення декларації (за виключенням конфіденційної інформації) і є фактичною датою надання такої декларації суб`єктом декларування у встановленому порядку.

Оскільки у розумінні Закону № 1700-VII органи Національної поліції належать до кола спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції, а КУпАП (ст. 255) наділяє уповноважених осіб Національної поліції повноваженнями складати протоколи про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, передбачені ст.ст. 172-4 - 172-9 (за винятком правопорушень, вчинених службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище) в.о. начальника керівника Управління НАЗК повідомив, що не убачає жодної невизначеності щодо збирання органами Національної поліції доказів та складання протоколів за ч.1 ст. 172-6 КУпАП.

З наведеними у листах тезами не можна не погодитися, проте важливим елементом у здійсненні такої діяльності органами поліції є дотримання встановленого чинним законодавством порядку.

Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначені нормами спеціального Закону № 1700-VII.

Згідно з нормами цього Закону суспільством створений незалежний спеціалізований превентивний антикорупційний центральний орган виконавчої влади зі спеціальним статусом Національна комісія з питань запобігання корупції.

З метою організації та здійснення заходів із запобігання та виявлення корупції, передбачених цим Законом, в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, підприємствах, в установах та організаціях, що належать до сфери управління державного органу, державних цільових фондах (визначаються) уповноважені підрозділи (уповноважені особи) утворюються уповноважені підрозділи з питань запобігання та виявлення корупції (ст. 13-1 Закону № 1700-VII).

Керівник уповноваженого підрозділу (уповноважена особа) підзвітний і підконтрольний керівнику відповідного державного органу або органу місцевого самоврядування, на останніх покладається обов`язок забезпечити гарантії незалежності керівнику уповноваженого підрозділу (уповноваженої особи) від впливу чи втручання у його роботу

Складовою вказаного Закону № 1700-VII є правила здійснення фінансового контролю за майновим станом суб`єктів декларування (перевірка декларацій, моніторинг способу життя), які полягають у: поданні декларацій в електронній формі; комплексі перевірок декларацій антикорупційним превентивним органом; оприлюдненні декларацій у спеціальному єдиному реєстрі; переліку відомостей, що підлягають зазначенню у декларації; встановленні відповідальності за несвоєчасне подання декларації, умисне неподання декларацій, у поданні завідомо недостовірних відомостей, проведенні стосовно осіб публічної служби моніторингу способу їх життя з метою перевірки відповідності рівня життя задекларованим майну та доходам; встановленні обов`язку повідомляти про істотні зміни у своєму майновому стані та про відкриття рахунків у закордонних банках.

До видів контролю декларацій, який здійснює НАЗК, серед іншого належить контроль за своєчасністю їх подання суб`єктами декларування ( п.1 ч.1 ст. 51-1 Закону Закону № 1700-VII).

НАЗК розробило та затвердило Порядок перевірки факту подання суб`єктами декларування декларацій відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» та повідомлення Національного агентства з питань запобігання корупції про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 06 жовтня 2021 р. за № 1303/36925 (далі Порядок).

Згідно нормами ст. 51-2 Закону №1700-VII та вказаним Порядком встановлення своєчасності подання декларацій передбачає повідомлення уповноваженим підрозділом (уповноваженою особою) з питань запобігання та виявлення корупції відповідного державного органу, органу місцевого самоврядування, юридичної особи публічного права про випадки неподання чи несвоєчасного подання декларацій суб`єктами декларування Національне агентство.

У разі встановлення за результатами такого контролю, що суб`єкт декларування не подав декларацію, НАЗК письмово повідомляє такого суб`єкта про факт неподання декларації і суб`єкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону (ч.2 ст. 51-2 Закону №1700-VII).

У свою чергу НАЗК після отримання такого повідомлення разом із вжиттям заходів щодо повідомлення суб`єкта декларування про такий факт, одночасно повідомляє спеціально уповноважений суб`єкт у сфері протидії корупції, а також керівника державного органу, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права (ч.3 ст. 51-2 Закону №1700-VII).

Відомості про осіб, яких притягнуто до кримінальної, адміністративної, дисциплінарної або цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, а також про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення, а також додаткові (нефінансові) заходи кримінально-правового характеру, вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, що формується та ведеться Національним агентством, які оприлюднюються на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що орган Національної поліції як спеціально уповноважений суб`єкт у сфері протидії корупції у розумінні Закону №1700-VII згідно зі ст. 255 КУпАП уповноважений збирати докази та складати протокол про адміністративне правопорушення за ч.1, ч. 2 ст. 172-6 КУпАП за умови дотримання визначеної цим Законом процедури та отримання відповідного повідомлення НАЗК.

Отже чинним законодавством визначена чітка превентивна антикорупційна система, спрямована на запобігання такому негативному явищу в суспільстві як корупція та подолання негативних наслідків корупційних правопорушень..

Між нормами КУпАП та Закону №1700-VII відсутні будь-які протиріччя та невідповідність, тому відсутня колізія таких норм. При їх застосуванні лишень слід дотримуватися засадничого правопорядку закріпленого в Конституції України, відповідно до якого ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України ( ст. 19 Конституції України).

Діяльність правоохоронних органів спрямована на притягнення до відповідальності, зокрема адміністративної за пов`язані з корупцією правопорушення, можлива лише в межах встановленої законом процедури, в іншому разі така діяльність може призвести до неналежного виконання функцій держави у сфері реалізації антикорупційних заходів.

Оскільки судом встановлено, що до протоколів не додані відповідні докази на підтвердження дотримання встановленої Законом №1700-VII процедури для складання протоколу, суд дійшов висновку про повернення матеріалів для доопрацювання та надання доказів належного повідомлення Національного агентства про фактичні обставини наведені у протоколах.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 276, 278, 283 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Матеріали протоколів про адміністративні правопорушення №№289/2026, 290/2026 від 19.02.2026 року стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ст.172-6 ч. 1 КУпАП повернути до Управління стратегічних розслідувань в Одеській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України для доопрацювання.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя І.М. Кирилюк