Житомирський апеляційний суд
Справа №279/80/25 Головуючий у 1-й інст. Пацко О. О.
Номер провадження №33/4805/678/26
Категорія ч.1 ст.184 КУпАП Доповідач Рябенька Т. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2026 року м.Житомир

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду Рябенька Т.С., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Коростенського міськрайонного суду Житомисрької області від 27 лютого 2025 року, якою її визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП,

встановила:

Постановою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 27 лютого 2025 року, ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП та накладено на останню адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень. Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір в дохід держави у сумі 605 грн. 60 коп.

При обставинах зазначених в оскаржуваній постанові, 30.12.2024 року біля 10 години, ОСОБА_1 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , ухилялась від виконання батьківських обов`язків по вихованню неповнолітнього сина ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме, мати безвідповідально, безконтрольно ставиться до відвідування навчального закладу дитиною. ОСОБА_2 протягом двох місяців не навчається, тобто ОСОБА_1 порушує вимоги ст. 150 Сімейного Кодексу України, чим вчинила правопорушення, передбачене ст.184 ч.1 КУпАП.

Не погоджуючись з вказаною постановою, особа, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 09.02.2026 подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати постанову суду.

В апеляційній скарзі, апелянт зазначає про поновлення строку на апеляційне оскарження без зазначення будь яких підстав для такого поновлення.

Суд апеляційної інстанції, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про відмову в поновленні пропущеного строку на апеляційне оскарження постанови суду виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Правило дотримання десятиденного строку має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб справи про адміністративні правопорушення розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності.

Це правило надає особі, яка має право на апеляційне оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати апеляційну скаргу, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

Як вбачається з матеріалів справи особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 під час складання протоколу про адміністративне правопорушення була повідомлена про розгляд справи у Коростенському міськрайонному суді Житомирської області. Їй також було роз`яснено її права та обов`язки передбачені ст. 268 КУпАП. З протоколом про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 ознайомлена, про що свідчить її особистий підпис.

В матеріалах справи міститься судове повідомлення про виклик на судове засідання, яке направлено за допомогою смс-повідомлення, згідно заяви про отримання судової повістки в електронній формі за допомогою SMS-повідомлення та було доставлено 31.01.2025 року (а.с.26).

Крім того, Коростенським міськрайонним судом на адресу, зазначеної в протоколі, ОСОБА_1 неодноразово направлялися судові повістки про виклик до суду (а.с.21-23).

Будучи належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи ОСОБА_1 у судове засідання до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області не з`явилась, про причини неявки суду не повідомила.

Відповідно до положень ст. 268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 184 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою. Відкладення розгляду адміністративної справи не має перешкоджати розгляду справи зі збереженням можливості притягнення особи до адміністративної відповідальності в межах визначених строків, у випадку встановлення наявності складу адміністративного правопорушення в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Враховуючи, що ОСОБА_1 безумовно була обізнана про розгляд судом складеного відносно неї адміністративного матеріалу, однак жодного разу до суду не з`явилась, не скористалась правом брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Такі дії особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд розцінює як спрямовані на ухилення від відповідальності внаслідок спливу строку, визначеного ст. 38 КУпАП.

Крім того, для отримання інформації щодо стану розгляду судової справи та прийнятих судових рішень функціонує офіційний веб-портал «Судова влада України» та «Єдиний державний реєстр судових рішень» за допомогою яких будь-яка особа може отримати актуальну інформацію щодо стану судової справи та стадії її розгляду, тож особа, яку притягнуто до адміністративної відповідальності має об`єктивну можливість дізнатися про прийняте рішення вже після судового розгляду та у визначений ст. 294 КУпАП строк подати апеляційну скаргу на прийняте судове рішення.

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Устименко проти України» від 29 жовтня 2010 року Суд вказав, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі зі спливом значного періоду часу без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і як наслідок тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Оскільки норми КУпАП не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку, то такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

В свою чергу необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу юридичної визначеності, про що вказує як судова практика Верховного Суду так і судова практика Європейського суду з прав людини.

Тобто, якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. У кожному випадку суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у вказаний принцип.

В той же час, строк на апеляційне оскарження може і повинен бути поновлений тільки у випадку, якщо він пропущений з поважних причин. Поважність причин його пропуску має довести апелянт, який заявив таке клопотання.

З огляду на вищевикладене, оскільки апелянт в клопотанні не навів жодних підстав для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, в поновленні строку апеляційного оскарження останньому слід відмовити, а апеляційну скаргу повернути апелянту у відповідності до вимог ч. 2 ст. 294 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 294 КУпАП, суддя

постановила:

Відмовити в задоволенні клопотання особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на постанову Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 27 лютого 2025 року.

Апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала, через незазначення причини пропуску строку на апеляційне оскарження.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.С.Рябенька