Номер провадження 3/754/605/26
Справа №754/1309/26
ПОСТАНОВА

Іменем України

23 лютого 2026 року м.Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Бабко В. В., розглянувши матеріали, що надійшли з Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1

проживає за адресою:

АДРЕСА_1

тел. НОМЕР_1

за ч. 1 ст. 173 -2 КУпАП

У С Т А Н О В И В :

У протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД № 742724 від 16.01.2026 зазначено, що 03.01.2026 о 15:20 за адресою: АДРЕСА_2 , громадянин ОСОБА_1 кидався в бійку, хапав за одяг, штовхав, бив кулаками по голові, ображав нецензурною лайкою, погрожував своїй співмешканці ОСОБА_2 , чим вчинив домашнє насильство фізичної та психологічної форми та завдав шкоди. Своїми діями порушивши Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» та вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Особа, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - в судове засідання не з`явився, хоча повідомлявся у встановленому законом порядку, а саме судовою повісткою, направленою рекомендованим листом за адресою місця проживання, зазначеною у протоколі про адміністративне правопорушення, та SMS-повідомленням. Про причини неявки суд не повідомляв.

Крім того суд установив, що ОСОБА_1 працівники поліції попередили про розгляд матеріалів про адміністративне правопорушення у Деснянському районному суді міста Києва, про що зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД № 742724 від 16.01.2026.

Також, згідно довідки про доставку SMS-повідомлення щодо документа «Судова повістка про виклик до суду в справі 754/1309/26 на 23.02.2026 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 », доставлена 18.02.2026 16:11:14.

До того ж у матеріалах справи міститься розписка ОСОБА_1 , відповідно до якої останньому було роз`яснено, що у разі неприбуття у судове засідання, інформація про яке наявна на офіційному сайті «Судова влада України» справа може бути розглянута за його відсутності.

Суд не наділений повноваженнями щодо розшуку особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і вжив усіх можливих заходів для завчасного повідомлення про час та місце розгляду справи. Крім того, ОСОБА_1 навіть не поцікавився долею складеного відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення, зайнявши пасивну позицію затягування строків судового розгляду.

Суд вважає за можливе провести розгляд справи без участі особи, що притягується до адміністративної відповідальності, так як відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

За таких обставин, керуючись ст. 268 КУпАП, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності особи, що притягується до адміністративної відповідальності на підставі доказів, що містяться в матеріалах справи.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, суд дійшов до таких висновків.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством. (ст. 1 КУпАП).

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Крім того, суд зазначає, що адміністративне правопорушення це конкретне діяння (факт, явище, подія), що відбулося (мало місце) у реальній дійсності. Склад адміністративного правопорушення це опис діяння (події, факту, явища) в складеному, уповноваженою на те особою, протоколі про адміністративне правопорушення. Отже, під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно із ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху.

А відповідно до положень ст. 252 КУпАП - орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, відповідно до статей 7, 254, 279 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, - тягне за собою накладення штрафу від двадцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від тридцяти до сорока годин, або адміністративний арешт на строк до десяти діб.

Зокрема з матеріалів справи вбачається, а саме з пояснень наданих ОСОБА_1 , що останній своїй співмешканці ОСОБА_2 , завдав фізичної та психологічної шкоди, однак в добровільному порядку ОСОБА_1 не звернувся до Центру у справах сім`ї та жінок Деснянського району міста Києва для проходження програми кривдників.

Всебічно вивчивши матеріали справи, суд установив, що вина ОСОБА_1 у скоєному правопорушення повністю підтверджується сукупністю досліджених судом доказів, які не викликають сумнівів у своїй достовірності і допустимості, зокрема: протоколом про адміністративне правопорушення, рапортом, поясненнями, та іншими матеріалами справи про адміністративне правопорушення.

Підстави, які б давали можливість суду вважати, що вказані докази є сумнівними та неправдивими, відсутні.

Згідно із ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Обставин, що пом`якшує або обтяжують відповідальність за правопорушення, відповідно до ст. 34, 35 КУпАП судом не встановлено.

У діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Згідно із ст. 39-1 КУпАП у разі вчинення домашнього насильства чи насильства за ознакою статі, суд під час вирішення питання про накладення стягнення за вчинення адміністративного правопорушення має право одночасно вирішити питання про направлення особи, яка вчинили домашнє насильство чи насильство за ознакою статі, на проходження програми для таких осіб, передбаченої Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» чи Законом України «Про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків».

Відповідно до Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» передбачене проведення з особами, які вчиняють домашнє насильство, програми колекційної роботи для кривдників - комплексу заходів, спрямованих на зміну насильницької поведінки кривдника, формування у нього нової, неагресивної поведінки у приватних стосунках.

Як зазначається у ч. 6 ст. 28 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» кривдника може бути направлено судом на проходження програми для кривдників на строк від трьох місяців до одного року у випадках передбачених законодавством.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 28 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» суб`єктами, відповідальними за виконання програм для кривдників є місцеві державні адміністрації та органи місцевого самоврядування.

Згідно інформаційного листа Управління Соціального захисту населення Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації від 16.07.2024 № 10225-2850 в Деснянському районі м. Києва працює Центр у справах сім`ї та жінок Деснянського району м. Києва, створений розпорядженням Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації №307 від 01.04.2003, фахівці якого, згідно з Положенням про Центр, затвердженим розпорядженням Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації № 701 від 01.12.2016 та погодженим начальником управління з гендерних питань та взаємодії з громадськими організаціями інвалідів, ветеранів війни та праці Департаменту соціальної політики виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), проводять корекційну роботу з особами, які вчиняють домашнє насильство.

Частиною 5 статті 283 КУпАП визначено, що Постанова суду про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 173-2 і 173-6 цього Кодексу, повинна містити обґрунтування необхідності або відсутності необхідності направлення порушника на проходження програми для особи, яка вчинила домашнє насильство чи насильство за ознакою статі, відповідно до статті 39-1 цього Кодексу.

Ураховуючи, що по справі зібрано достатньо доказів, які не викликають сумнівів у своїй достовірності і допустимості та підтверджують вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, є всі підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вказаною статтею.

Таким чином, аналізуючи викладене вище, дотримуючись завдань приписів Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд вважає за необхідним застосувати до ОСОБА_1 стягнення у вигляді штрафу в розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (340грн) та направити ОСОБА_1 на проходження програми для осіб, які вчинили домашнє насильство в сім"ї.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір в розмірі 665,60грн сплачується особою, на яку накладено стягнення.

Керуючись статтями 7, 39-1, 173-2, 245, 251, 252, 268, 279, 280, КУпАП, Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», суд,

П О С Т А Н О В И В :

Притягнути до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за частиною 1 статтею 173-2 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (340грн).

Застосувати до ОСОБА_1 обмежувальний захід строком на три місяці, у вигляді направлення для проходження програми кривдників у Центрі у справах сім`ї та жінок Деснянського району міста Києва (м. Київ, вул. Закревського, 87-Д).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 665,60грн.

Роз`яснити, що штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу у встановлений строк, постанова про накладення штрафу, згідно з частиною першою статті 308 КУпАП, надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини другої статті 308 КУпАП, у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя В. В. Бабко