Справа № 287/130/26
провадження 3/287/1687/26
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2026 року м. Олевськ

Суддя Олевського районного суду Житомирської області Нижник Григорій Петрович, розглянувши справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, посвідчення водія НОМЕР_1 , жителя АДРЕСА_1 , за ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),-

ВСТАНОВИВ:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 745634 від 18.01.2026 вбачається, що 18.01.2026 о 15 год 30 хв на а/д М07 225 км + 900 м поблизу м. Олевськ, водій ОСОБА_1 керував т/з Renault Clio д.н.з. НОМЕР_2 по а/д Т-06-05 з м. Олевськ та при виїзді на нерегульоване перехрестя на а/д М-07 не надав переваги в русі автомобілю Mazda СХ5 д.н.з. НОМЕР_3 під керуванням ОСОБА_2 , який рухався по головній дорозі та скоїв з ним зіткнення. При ДТП автомобілі отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками, чим порушив п.16.11. ПДР.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. 124 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Потерпілий ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Відповідно до ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Зокрема, у рішенні «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року Європейський Суд з прав людини наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Стаття 268 КУпАП не містить заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення за ст. 124 КУпАП без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, яка належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, однак не з`явилася в судове засідання.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Статтею 124 КУпАП передбачена відповідальність за порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна.

Відповідно до абз. 2 ч. 5 ст. 14 Закону України «Про дорожній рух» учасники дорожнього руху зобов`язані знати і неухильно дотримувати вимог цього Закону, Правил дорожнього руху та інших нормативно-правових актів з питань безпеки дорожнього руху.

Правила дорожнього руху, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, відповідно до Закону України «Про дорожній рух» встановлюють єдиний порядок дорожнього руху на всій території України.

Згідно із п. 16.11 Правил дорожнього руху, на перехресті нерівнозначних доріг водій транспортного засобу, що рухається по другорядній дорозі, повинен дати дорогу транспортним засобам, які наближаються до даного перехрещення проїзних частин по головній дорозі, незалежно від напрямку їх подальшого руху.

Тобто, водії транспортних засобів, які здійснюють рух другорядною дорогою, зобов`язані дати дорогу будь-яким транспортним засобам, що рухаються головною дорогою.

Винуватість ОСОБА_1 у вчиненні вказаного правопорушення підтверджується матеріалами справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ААД № 745364 від 18.01.2026; схемою місця ДТП від 18.01.2026, письмовими поясненнями ОСОБА_2 та ОСОБА_1 від 18.01.2026, рапортом старшого слідчого СВ ВП №2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції Зими О., довідкою старшого інспектора відділу адміністративної практики управління патрульної поліції в Житомирській області ДПП капітана поліції Шеремет Н.

Зібрані докази, на переконання суду, отримані з дотриманням встановленого законом порядку та передбаченими способами, є належними та допустимими, тому не викликають сумнівів у їх достовірності та істинності.

Отже, своїми діями ОСОБА_1 порушив пункт 16.11. ПДР, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 124 КУпАП, дії останнього кваліфіковано правильно, вина особи доведена поза розумним сумнівом.

Обставин, які пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення, відповідно до ст. 34 КУпАП судом не встановлено.

Обставин, які обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, відповідно до ст. 35 КУпАП судом не встановлено.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1 , ступінь його вини, суд дійшов до висновку про накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу, передбаченого санкцією ст. 124 КУпАП.

При цьому суд не вбачає підстав для призначення більш суворого покарання у вигляді позбавлення права керування транспортними засобами, оскільки вважає, що застосування покарання у виді штрафу у даному разі досягне мети запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП та Закону України «Про судовий збір», з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки на нього судом накладено адміністративне стягнення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 33, 40-1, 124, 283-285 КУпАП, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень.

Штраф перерахувати на рахунок отримувача (стандарт ІВАN) UA0006001, Отримувач ГУК в Житомирській області, Код отримувача (ЄДРПОУ) 37976485, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету 21081300.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 665,60 грн, які перерахувати на рахунок отримувача UA0026001, Отримувач ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету 22030106.

Роз`яснити особі, щодо якої застосоване адміністративне стягнення, що відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП, штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Відповідно до ст. 308 КУпАП, у разі несплати правопорушником штрафу у строк, встановлений ч. 1 ст. 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Олевський районний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: Г. П. Нижник