Провадження № 3/369/2383/26
П О С Т А Н О В А

Іменем України

19.02.2026 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Куценко М.О., розглянувши матеріали справи за протоколом про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.3 ст. 164-14 Кодексу України про адміністративні правопорушення

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії №31/17/2025пр від 01.10.2025 року порушення законодавства про закупівлі, а саме: невідхилення тендерної пропозиції, яка підлягала відхиленню відповідно до закону, що відображено у висновку про результати моніторингу закупівлі, який оприлюднено в електронній системі закупівель 04.07.2025 року. В ході здійснення моніторингу процедури публічної закупівлі Замовник, який розташований за адресою: вул. Грушевського М., буд. 39, м. Боярка, Київська обл., 08150, на порушення вимог абзацу другого частини другої пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 (в редакції станом на дату проведення закупівлі), не відхилив тендерну пропозицію товариства з обмеженою відповідальністю «Смарт Універсал Груп», як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмету закупівлі тендерної документації, визначив ТОВ «Смарт Універсал Груп» переможцем процедури закупівлі (протокол від 06.06.2025 року №1/8) та уклав з ним договір від 16.06.2025 року №03-17/26. Дата вчинення порушення - 06 червня 2025 року. Зазначене порушення допущено ОСОБА_1 .

У судове засідання ОСОБА_1 та її захисник адвокат Савенко Р. В. не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином. До суду надійшла письмова заява Савенка Р. В. про розгляд справи без участі ОСОБА_1 та її захисника. Підтримують раніше подані клопотання про закриття провадження у справі за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

З метою уникнення затягування розгляду справи, відповідно до ст. 268 КУпАП вважаю за можливе розглянути справу у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на підставі наявних у справі матеріалів.

Дослідивши матеріали справи, вважаю необхідним справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.3 ст.164-14 КУпАП провадженням закрити, з наступних підстав.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суд, відповідно до вимог ст. ст. 245,280 КУпАП, повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші факти, що мають значення для правильного вирішення справи.

Завданням судді при розгляді справи про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог статті 245 КУпАП є своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Оцінюючи надані суду докази, суд враховує висновки Європейського суду з прав людини, викладені зокрема в рішенні від 09.09.2011 року у справі "Лучанінова проти України", від 15.05.2018 року у справі "Надточій проти України", який неодноразово зазначав, що до провадження в справах про адміністративні правопорушення застосовується кримінальний аспект та відповідні гарантії ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема згідно яких кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КУпАП, законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України.

У разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Нормами КУпАП не врегульовано порядок визначення меж судового розгляду у справах про адміністративні правопорушення, однак інші кодекси України, зокрема, Кримінальний процесуальний кодекс України, містить відповідні правові норми, тому вважаю, що при розгляді даного питання підлягає застосуванню аналогія закону, а саме положення ст. 337 КПК України.

За змістом ч. 1 ст. 337 КПК України судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта.

Отже, справа про адміністративне правопорушення розглядається лише щодо особи відносно якої складено протокол та лише в межах інкримінованого діяння викладеного в протоколі про адміністративне правопорушення.

Положеннями ч. 2 ст. 251 КУпАП передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255цього Кодексу.

З огляду на викладене, суд позбавлений можливості самостійно відшукувати докази винуватості особи, визнавати винуватість особи у вчиненні правопорушення за інших обставин ніж ті що зазначені в протоколі, оскільки в такому разі суд позбавляється статусу незалежного безстороннього органу та фактично перебиратиме на себе функцію сторони обвинувачення.

Співробітником Державної аудиторської служби, ОСОБА_1 інкримінується правопорушення передбачене ч.3 ст. 164-14 КУпАП за обставин зазначених в протоколі, тобто порушення вимог абзацу другого частини другої пункту 44 Особливостей…, яке полягало у не відхиленні тендерної пропозиції, як такої що не відповідає умовам технічної специфікації. Що стосується - інших вимог щодо предмету закупівлі тендерної документації (відповідно до формулювання наведеного в протоколі), з огляду на межі розгляду справи, суд позбавлений можливості самостійно визначати, які порушення необхідно інкримінувати особі, змінювати чи доповнювати формулювання обвинувачення.

Ч.3 ст. 164 КУпАП передбачає відповідальність за придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог закону; застосування конкурентного діалогу або торгів з обмеженою участю, або переговорної процедури закупівлі на умовах, не передбачених законом; невідхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню відповідно до закону; відхилення тендерних пропозицій на підставах, не передбачених законом або не у відповідності до вимог закону (безпідставне відхилення); укладення з учасником, який став переможцем процедури закупівлі, договору про закупівлю, умови якого не відповідають вимогам тендерної документації та/або тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі; внесення змін до істотних умов договору про закупівлю у випадках, не передбачених законом; внесення недостовірних персональних даних до електронної системи закупівель та неоновлення у разі їх зміни; порушення строків оприлюднення тендерної документації

Дана правова норма носить бланкетний характер, тому в протоколі про адмінправопорушення, обов`язково має бути посилання на норму спеціального закону, за порушення якої настає відповідальність, у даному випадку - ЗУ «Про публічні закупівлі».

У протоколі про адмінправопорушення №31/17/2025пр від 01.10.2025 року, зазначено, що ОСОБА_1 порушено вимоги абзацу другого частини другої пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178.

Про те, у протоколі не вказано про порушення вимог ЗУ «Про публічні закупівлі», що відповідно до диспозиції інкримінованої статті є обов`язковим для настання адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 164-14 КУпАП .

Таким чином, у протоколі відсутні посилання на порушення вимог ЗУ «Про публічні закупівлі», а є тільки посилання на порушення п. 42 Особливостей, які не є законом.

Згідно п. 3-7 Прикінцевих та перехідних положень ЗУ «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні, особливості здійснення закупівель товарів, робіт та послуг для замовників, передбачених цим Законом (далі - Особливості), визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз. Таким чином, Кабінет Міністрів України мав повноваження встановлювати такі Особливості, але це ніяким чином не прирівнює нормативні акти Кабінету Міністрів України до законодавчих актів Верховної ради України.

Зазначені обставини не дають можливості суду самостійно встановлювати та наводити норми ЗУ «Про публічні закупівлі», за які встановлена відповідальність за ст. 164-14 КУпАП.

З огляду на те, що ч. 3 ст. 164-14 КУпАП, за якою складено протокол відносно ОСОБА_1 є бланкетною нормою права, тобто, такою, що не встановлює певних правил поведінки, а передбачає існування інших норм, розміщених в законі, у яких сформульовані конкретні правила поведінки, то особа, яка склала протокол, повинна була конкретизувати обставини, які інкримінуються особі відносно якої складено протокол, зокрема з метою дотримання права на захист, щоб суд першої інстанції мав можливість перевірити ці конкретні обставини (суть адміністративного правопорушення) та надати їм належну правову оцінку.

Для притягнення до відповідальності за ч. 3 ст. 164-14 КУпАП необхідно встановити всі елементи складу правопорушення: об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єкт, суб`єктивну сторону (вину) та причинно-наслідковий зв`язок.

Об`єктивна сторона.

Орган контролю стверджує, що Замовник мав відхилити пропозицію ТОВ «СМАРТ УНІВЕРСАЛ ГРУП» на підставі абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей через невідповідність технічній специфікації/іншим вимогам щодо предмета закупівлі.

Разом з тим, сам протокол викладає обвинувачення узагальнено, без належної конкретизації: не наведено вичерпного переліку документів/відомостей, яких бракувало у пропозиції, не зазначено, у який спосіб і чому саме це виключало можливість застосування механізму усунення невідповідностей, передбаченого пунктом 43 Особливостей, та не наведено аналізу того, що невідповідності не могли бути усунуті.

Обвинувачення у протоколі має бути сформульоване таким чином, щоб особа могла чітко розуміти, які саме дії/бездіяльність їй інкримінуються, у чому полягає протиправність та які норми порушено.

Суб`єкт.

У протоколі зазначено статус ОСОБА_1 , як уповноваженої особи. Водночас матеріали справи не містять документів, які б підтверджували обсяг її повноважень та персональну відповідальність у процедурі (наказ/розпорядження про призначення, посадова інструкція, внутрішній регламент). Без таких даних неможливо достовірно встановити, що саме ОСОБА_1 була суб`єктом інкримінованого діяння в аспекті персональної відповідальності.

Суб`єктивна сторона (вина).

Адміністративна відповідальність можлива лише за наявності вини (ст. 911 КУпАП). Матеріали справи не містять даних, які б поза розумним сумнівом підтверджували умисел або необережність ОСОБА_1 ..

Причинно-наслідковий зв`язок.

Орган контролю не довів причинно-наслідкового зв`язку між діями/бездіяльністю ОСОБА_1 і порушенням, на яке він посилається. Матеріали справи не містять доказів того, що саме дії ОСОБА_1 були визначальними та безпосередньо спричинили порушення, а також що порушення спричинило негативні наслідки (у протоколі вказано, що матеріальна шкода відсутня).

Захист посилається на п. 5 ч. 1 ст. 17 та ч. 4 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі», відповідно до яких тендерна документація не повинна містити вимог щодо документального підтвердження інформації, якщо така інформація є публічною та міститься у відкритих реєстрах/доступі. Суд зазначає, що наведені доводи підлягають оцінці в контексті конкретного змісту ТД та природи документів (сертифікати відповідності/ISO), однак у матеріалах справи відсутній належний аналіз органу контролю щодо того, чому такі документи не могли бути підтверджені в інший спосіб або чому їх відсутність не могла бути усунена в порядку пункту 43 Особливостей.

З огляду на викладене, Органом державного фінансового контролю не надано сукупності належних, допустимих і достатніх доказів, які б поза розумним сумнівом підтверджували подію та склад адміністративного правопорушення у діях ОСОБА_1 .

Згідно з вимогами ст. 283КУпАП постанова суду має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Оцінюючи надані суду докази в їх сукупності, суд керується основними конституційними засадами судочинства, визначеними ст. 129 Конституції України, до яких відноситься забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а також ст. 62 Конституції України та загальними принципами права, згідно яких усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь та доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі "Салабіаку проти Франції" від 07.10.88 року, що тягар доведення вини покладається на обвинувачення і будь-які сумніви повинні бути на користь обвинуваченого. З метою судового переслідування необхідно приєднати до справи достатньо доказів для засудження обвинуваченого.

Отже, враховуючи, що сумніви які виникли щодо винуватості ОСОБА_1 , суд, керуючись принципом презумпції невинуватості, тлумачить на користь останньої, та приходить до висновку щодо недоведеності (поза розумним сумнівом) події та складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 за обставин викладених в протоколі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до п. 1 ст. 247КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в тому разі, якщо відсутня подія і склад адміністративного правопорушення.

За таких обставин суд вважає за необхідне закрити провадження у справі.

На підставі вище викладеного та керуючись ст. ст. 247, 283-285 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ч.3 ст. 164-14 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Києво-Святошинський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Михайло КУЦЕНКО