Справа № 450/54/26 Провадження № 3/450/43/26
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2026 року суддя Пустомитівського районного суду Львівської області Мельничук І. І., розглянувши справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий 29.01.2008 року Залізничним РВ УМВС України у Львівській області, працює директором ТзОВ « Вища Гільдія», проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , будучи директором ТзОВ «Вища Гільдія», здійснила заниження податкового зобов`язання з податку на прибуток на суму 399 420,00 грн. в тому числі за 2024 рік 399 420,00 грн. та завищено від`ємне значення об`єкта оподаткування податком на прибуток на суму 770 561,00 грн. за дев`ять місяців 2025 року, чим порушено п. п. 134.1.1, 134.1 ст. 134, ст. 135 Податкового кодексу України, п. 5; 7.11 П(С) № 16 «Витрати».

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, хоч була належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи. Клопотань до суду не скеровувала.

При цьому, визначений частиною другою статті 268 КУпАП перелік справ, розгляд яких здійснюється за обов`язкової присутності особи, не містить справ про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Відповідно до глави 21 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, зобов`язана добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

ЄСПЛ неодноразово висловлював позицію, згідно з якою відкладення розгляду справи має бути з об`єктивних причин і не суперечити дотриманню розгляду справи у розумні строки. Так, у рішенні у справі «Цихановський проти України»(Tsykhanovsky v. Ukraine) ЄСПЛ зазначив, що саме національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні. Аналогічну позицію висловлено у рішеннях ЄСПЛ «Смірнова проти України» (Smirnov v. Ukraine, Application N 36655/02), «Карнаушенко проти України»(Karnaushenko v. Ukraine, Application N 23853/02) .

Відтак, враховуючи необхідність дотримання строків розгляду справи про адміністративне правопорушення, встановлених законом, суд прийшов до переконання щодо розгляду адміністративної справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За приписами ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Дане правопорушення та вина правопорушника у його вчиненні доведена матеріалами справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ГУ ЛВ № 2254/13-01-07-08 № 011525 від 26.12.2025 року, витягом з акту від 25.12.2025 р. № 58793/13-01-07-08/45191545 «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТзОВ «Вища Гільдія» (ЄДРПОУ - 45191545) з питань дотримання податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби, за період з 30.11.2023 р. по 30.09.2025 р.».

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що в діях директора ТзОВ «Вища Гільдія» ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Вирішуючи питання про вид стягнення, з врахуванням особи правопорушника, приходжу до висновку, що на правопорушника слід накласти адміністративне стягнення в межах санкції статті, що передбачає відповідальність за вчинене правопорушення, у виді штрафу.

Керуючись ст.ст. 283, 284 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий 29.01.2008 року Залізничним РВ УМВС України у Львівській області, визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 /вісімдесят п`ять/ грн. в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий 29.01.2008 року Залізничним РВ УМВС України у Львівській області, в дохід держави 665,60 грн. судового збору.

Роз`яснити, що відповідно до вимог частини першої статті 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Згідно статті 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

СуддяІ. І. Мельничук