Номер провадження 3/725/2785/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.02.2026 року.Суддя Чернівецького районного суду міста Чернівців Вольська-Тонієвич О.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління патрульної поліції в Чернівецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ,-

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №223628, ОСОБА_1 01.12.2025, близько 17:50год., перебуваючи у під`їзді №2 будинку АДРЕСА_2 , висловлювалась нецензурною лайкою та ображала ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян, тим самим скоїла адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Згідно письмових пояснень ОСОБА_1 від 17.02.2026, вона свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого чт.173 КУпАП не визнає, а події, які викладені у протоколі, відбувалися зовсім не так.

Дійсно, 01.12.2025, близько 17:50год. між нею та ОСОБА_2 виник словесний конфлікт з приводу того, що остання палить сигарети у під`їзді будинку. На зауваження ОСОБА_2 відреагувала агресивно, та почала ображати її та її малолітнього сина нецензурною лексикою. Після того як вона ( ОСОБА_1 ) повідомила, що викличе працівників поліції, ОСОБА_2 завдала їй удар ногою в живіт. Вказане її син зафіксував на відео, запис якого нею було долучено до матеріалів справи.

Таким чином, вважає, що у її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, адже ініціатором була саме ОСОБА_2 та саме вона спричинила їй тілесні ушкодження.

Дослідивши письмові матеріали справи, а також переглянувши відеоматеріали, долучені до справи, суд приходить до наступного висновку:

Так, відповідно до вимог до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

З врахуванням загального визначення поняття адміністративного правопорушення, обов`язковою ознакою будь-якого адміністративного правопорушення є вина особи у його вчиненні (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

Статтею 245 КУпАП передбаченог, що завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Відповідно до вимог ст. 252, ст. 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно й об`єктивно дослідити обставини правопорушення і з`ясувати, чи було воно вчинено та чи винна в цьому дана особа.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст.251 КУпАП).

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Вказані вимоги не були дотримані працівниками поліції при складенні протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №223628 від 01.12.2025 щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУПАП.

Згідно змісту протоколу щодо ОСОБА_1 вона 01.12.2025, близько 17:50год., перебуваючи у під`їзді №2 будинку №235Ж по вул.Руській в м.Чернівці, висловлювалась нецензурною лайкою та ображала ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

В матеріалах справи наявний протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №223629 від 01.12.2025, згідно якого того ж дня о 17:50 год. в м. Чернівці по вул.Руській в м.Чернівці, ОСОБА_2 вчинила дрібне хуліганство, а саме погрожувала фізичною розправою ОСОБА_1 , висловлювалась у її сторону нецензурною лексикою та нанесла їй удар в живіт.

Відтак, працівники поліції підійшли формально до покладених на них обов`язків, не встановили належним чином об`єктивні обставини події, склали протокол про адміністративне правопорушення за аналогічним змістом і обставинами, як щодо ОСОБА_1 так і щодо ОСОБА_2 за ст. 173 КУпАП.

Ідентичність вказаних протоколів, зазначення в них одного часу вчинення правопорушення, однакових дій та обставин вчинення правопорушення, свідчить про формальний підхід працівників поліції до оформлення адміністративних матеріалів та покладених на них ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язків щодо збирання доказів.

Поза належною увагою працівників поліції залишилось і те, що за встановлених обставин у діях ОСОБА_1 не вбачається складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Слід зазначити, що рішення суду не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд не вправі самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Статтею 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана.

При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

За результатом розгляду справи, судом встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 існували особисті конфліктні стосунки по причині особистого конфлікту між ними.

Відтак, дії як ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не були спрямовані на порушення громадського порядку, а були направлені одне на одного.

Те, що місцем конфлікту є громадське місце, не є самостійною і достатньою підставою для кваліфікації ОСОБА_1 , як хуліганських.

У даному випадку, відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, які є основними критеріями, що і відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.

За таких обставин, сам лише факт наявності між учасниками справи конфліктної ситуації, не може свідчити про вчинення дрібного хуліганства, в розумінні вимог ст.173 КУпАП.

Згідно ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст.62 ч.3 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Оскільки працівниками поліції не надано до матеріалів справи доказів, які б спростовували доводи та надані ОСОБА_1 докази, суд, керуючись ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності її вини тлумачить на його користь, у зв`язку із чим, приходить до висновку про відсутність у його діях складу вказаного правопорушення.

Згідно з п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Виходячи із наведених вище підстав, суд приходить до висновку, що провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП необхідно закрити, у зв`язку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.9,33,124,247,283-285,294 КпАП України,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 закрити, у зв`язку із відсутністю у її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП України.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга може бути подана протягом десяти діб з дня винесення постанови до Апеляційного суду Чернівецької області через Чернівецький районний суд міста Чернівців.

Суддя Чернівецького районного

суду міста Чернівців Вольська-Тонієвич О. В.