КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
ПОСТАНОВА

Іменем України

28.01.26 м.Козятин

Козятинський міськрайонний суд Вінницької області у складі головуючого судді Дем`янової Ж.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Козятинського міськрайонного суду Вінницької області, матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Головного управління ДПС у Вінницькій області Державної податкової служби України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , жителя АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, -

встановив:

Головним управлінням ДПС у Вінницькій області до Козятинського міськрайонного суду Вінницької області надіслано для розгляду матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності фінансового директора ТОВ «Сока Україна» - ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно із протоколом про адміністративне правопорушення № 1391 від 27.11.2025 року, ставиться у вину те, що ОСОБА_1 27.11.2025 порушив ведення податкового обліку, а саме: підприємством завищено суму від`ємного значення, що включається до складу податкового кредиту наступного звітного періоду, показник р.21 Декларації з ПДВ за вересень 2025 року в сумі 328367 грн. в порушення п. 44.1 ст.44, п.198.6 ст.198, п.201.1, п.201.10 ст. 201 Податкового кодексу від 02.12.2010 р. №2755-VI (із змінами та доповненнями), вимога порядку заповнення податкової накладної затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 №1307.

Згідно з акту документальної позапланової виїзної перевірки від 27.11.2025 встановлено порушення по ТОВ «СОКА УКРАЇНИ», а саме: п.44.1 ст. 44. р. 198.6 ст.198, п.201.1. п.201.10 ст.201. Податкового кодексу України віл 02.12.2010 року №№2755-VI (із змінами і доповненнями), вимог Порядку заповненая податкової накладної, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 № 1307, заресстрованим у Міністерстві юстиції України 26.01.2016 за № 137/28267. результаті чого завищено від`ємне значення що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1 + рядок 20.3 декларації) (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду) (р.21 декларації) за вересень 2025 року на суму 328367 гри.

Вказаними діями, як зазначає уповноважена особа ГУ ДПС у Вінницькій області, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

ОСОБА_1 будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явився.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що провадження у справі підлягає закриттю, за відсутністю у діях ОСОБА_1 складу інкримінованого йому адміністративного правопорушення, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справі про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її у точній відповідності із законом.

Вимоги до змісту протоколу про адміністративне правопорушення визначені ст. 256 КУпАП, серед яких у протоколі обов`язково зазначаються відомості про місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, прізвища, адреси свідків, якщо вони є, інші відомості, необхідні для вирішення справи.

В межах зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин інкримінованого особі адміністративного правопорушення, і повинен проводитися їх, у тому числі, і судовий розгляд. З цього слідує, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.

Стаття 9 КУпАП визначає поняття адміністративного правопорушення (проступку), яким визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За змістом ч. 1 ст. 163-1 КУпАП адміністративна відповідальність настає в разі відсутності податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

В порушення ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначена суть правопорушення, а саме не зазначено, які саме дії або бездіяльність, у розумінні диспозиції ч.1 ст.163-1 КУпАП були допущені ОСОБА_1 , як посадовою особою (фінансовим директором) товариства, де проводилась планова податкова виїзна перевірка.

Крім того, із вказаного, складеного відносно ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення неможливо зробити висновок про об`єктивну сторону правопорушення, при цьому в матеріалах справи наявний лише акт про результати документальної планової виїзної перевірки товариства, який є лише службовим документом, що фіксує проведення перевірки та висновки інспектора щодо наявності чи відсутності порушень вимог законодавства, не породжує, не змінює та не звужує права особи, не встановлює для неї додаткових обов`язків та не покладає відповідальність.

В силу норм Податкового кодексу України акт перевірки лише фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених можливих порушень законодавства та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій, він не є юридичною формою рішення податкового органу і сам по собі не породжує певних правових наслідків для платника податків, не є актом індивідуальної дії та не підлягає оскарженню.

В матеріалах справи відсутні будь-які докази, які б належним чином могли б підтвердити той факт, що ОСОБА_1 являється фінансовим директором ТОВ «Сока Україна», на якого було покладено обов`язок ведення податкового обліку товариства.

Суд також враховує, що протокол про адміністративне правопорушення, згідно зі ст. 251 КУпАП є лише доказом у справі, що, у сукупності із іншими доказами, відповідно до ст. 252 КУпАП, підлягає оцінці, яка ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному досліджені всіх обставин справи в їх сукупності, як то регламентують положення ст. 245 КУпАП. Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 цього Кодексу.

Отже, досліджені в судовому засіданні докази не дають можливість зробити висновок про те, що саме ОСОБА_1 являється уповноваженою посадовою особою ТОВ «Сока Україна», яка можливо допустила вищевказані порушення податкового обліку та звітності.

Протокол про адміністративне правопорушення сам по собі, без підтвердження іншими належними та допустимими доказами, не є безумовним та беззаперечним доказом доведення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, являє собою лише початковий правовий висновок щодо дій певної особи, в якому фактично формулюється обвинувачення особи у вчиненні певного правопорушення.

З урахуванням наведеного, оскільки в ході судового розгляду не встановлено жодних належних та достовірних доказів про порушення ОСОБА_1 норм податкового законодавства, які викладені в акті перевірки, що останній ставиться у вину, дані протоколу про адміністративне правопорушення, щодо порушення ОСОБА_1 вищевказаних положень Податкового кодексу України, є недостовірними.

Відповідно до ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути піддана покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

З огляду на положення ст. 62 Конституції України, ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також на практику Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011 р., заява №16347/02), «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04), «Карелін проти Росії» (рішення від 20.09.2016 р. заява № 926/08), суд приходить до висновку, що направлені до суду матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 163-1 КУпАП не узгоджуються із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується при оцінці доказів.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути почато, а почате підлягає закриттю в тому разі якщо, відсутня подія або склад адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, після аналізу всіх доказів по справі, суд тлумачить усі сумніви на користь особи, яка притягається до відповідальності, та приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, оскільки прямих, безспірних і безсумнівних доказів його вини, в ході судового засідання не здобуто та суду не надано, а тому провадження у справі підлягає закриттю.

Керуючись ст. ст.247, 283-285, 294 КУпАП, суддя

постановив:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.1 ст.163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити за відсутністю в його діях складу цього адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається через Козятинський міськрайонний суд Вінницької області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя Жанна ДЕМ`ЯНОВА