Провадження № 3/512/79/26
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Суддя Савранського районного суду Одеської області Брюховецький О.Ю. розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності, яка надійшла від Сектору поліцейської діяльності №2 відділу поліції №1 Подільського РУП ГУНП в Одеській області стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працюючого, який зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_1 за статтею 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

12.02.2026 до Савранського районного суду Одеської області надійшли матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності стосовно ОСОБА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП (Дрібне хуліганство).

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №762150 від 10.02.2026 вбачається, що ОСОБА_1 22.01.2026 близько 10 години 00 хвилин перебуваючи у приміщенні Савранської селищної ради, під час сесійного засідання висловлювався брутальною лайкою у підвищеному тоні на адресу голови Савранської селищної ради - Жируна О.М. Своїми діями ОСОБА_2 вчинив дрібне хуліганство, відповідальність за яке передбачена статтею 173 КУпАП.

12.02.2026 ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та зазначив, що він дійсно 22.01.2026 перебував на сесійному засіданні та під час якого виразився на адресу голови Саранської селищної ради у підвищеному тоні обізвавши його «придурком». Проте, ОСОБА_1 вказав, що слово «придурок» не є образливим словом, тому винуватим себе не вважає.

Суд зауважує, що клопотань про безпосередній допит свідків в судовому засіданні учасниками справи заявлено не було.

Згідно зі статтею 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та іншими документами.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, доведена та підтверджується наступними доказами.

Так, протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №762150 від 10.02.2026, відповідає вимогам статті 256 КУпАП, оскільки в ньому зазначені всі необхідні дані (а.с.2).

Згідно рапорту помічника чергового ВП №1 (смт.Любашівка) Подільського РУП ГУНП в Одеській області Тонін М.С. від 29.01.2026 вбачається, що 22.01.2026 о 10 годині 00 хвилин від Голови Саранської селищної ради Жируна О.М. про те, що ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою зокрема на його адресу (а.с.3).

Матеріали справи містять заяву Секретаря селищної ради в.о. селищного голови Жируна О.М. з якої вбачається, що 22.01.2026 в актовій залі адміністративної будівлі селищної ради по вул.Соборній, 9 с-ще Саврань під час проведення відкритого засідання 68 сесії Савранської селищної ради ОСОБА_1 неодноразово виражався нецензурною лайкою та образливо висловлювався на адресу доповідачів, зокрема на адресу Секретаря селищної ради в.о. селищного голови Жируна О.М. ( а.с.4).

З письмових пояснень ОСОБА_3 від 10.01.2026 вбачається, що вона 22.01.2026 була присутня в актовій залі адміністративної будівлі селищної ради по вул.Соборній, 9 с-ще Саврань під час проведення відкритого засідання 68 сесії Савранської селищної ради. Так, під час обговорення нагальних питань ОСОБА_1 виразився на адресу ОСОБА_4 зі словами: «Да йди ти к монахам придурок!» (а.с.6).

З письмових пояснень ОСОБА_1 від 10.02.2026 вбачається, що він був присутнім в актовій залі адміністративної будівлі селищної ради по вул.Соборній, 9 с-ще Саврань під час проведення відкритого засідання 68 сесії Савранської селищної ради. Крім того, ОСОБА_1 вказав, що умисно, у підвищеному тоні назвав ОСОБА_4 «придурком» (а.с.7).

Матеріали справи містять USB-накопичувач (флеш-накопичувач) на якому містяться два відеозаписи (а.с.13).

Суд, вислухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши зібрані по справі докази, вивчивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Згідно зі статтею 1 КУпАП завданням цього Кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їхньої компетенції відповідно до закону.

З вимог частини 1 статті 9 КУпАП вбачається, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно статті 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Згідно статей 245, 252, 280 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно вимог статті 251 КупАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складення протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Адміністративна відповідальність за статтею 173 КУпАП настає за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян (дрібне хуліганство).

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, образливим чіплянням та іншими подібними діями, що порушують громадський порядок і спокій громадян, призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Також в судовому засіданні було досліджено відеозапис події, відповідно до якого вбачається, що ОСОБА_1 знаходячись в актовій залі адміністративної будівлі селищної ради, під час проведення засідання сесії Савранської селищної ради у підвищеному тоні назвав ОСОБА_4 «придурком».

Суд наголошує, що для кваліфікації дій особи за статтею 173 КУпАП необхідна наявність у вказаної особи хуліганського мотиву, оскільки хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок та спокій громадян, і здебільшого позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської честі та гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Отже, хуліганські спонукання - головна відмінна риса діянь, що кваліфікуються за статтею 173 КУпАП. Дрібне хуліганство вчиняється безпричинно, із-за неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Натомість, вчинення подібних діянь з інших, не хуліганських мотивів, може утворювати інший вид правопорушень, тобто, діяння не може кваліфікуватися за статтею 173 КУпАП, як вчинене з хуліганських мотивів, якщо воно вчинене за інших спонукань (приводів), зокрема, як відповідна реакція на поведінку потерпілих або інших осіб.

Аналізуючи всі зібрані у справі докази, суд вважає, що ОСОБА_1 , перебуваючи у приміщення органів місцевого самоврядування по вул.Соборній, 9, с-ще Саврань, Подільського району Одеської області висловився на адресу Секретаря селищної ради в.о. селищного голови Жируна О.М., тобто обізвав останнього образливим та лайливим словом «придурок».

Таким чином, зібрані працівниками поліції докази, які долучені до матеріалів справи, стосуються фактичних обставин справи, є належними та допустимим, та в своїй сукупності відповідають стандарту доказування «поза розумним сумнівом».

Суд з огляду на загальний контекст поведінки ОСОБА_1 в момент вищезгаданого висловлювання вважає, що такі дії ОСОБА_1 були обумовлені саме хуліганськими мотивами, прагненням порушити громадський порядок і спокій громадян.

При цьому такі чинники як неналежна організація роботи селищної ради, обмеження виступу на сесії селищної ради, про які були зазначені ОСОБА_1 як обставини, що передували його висловлюванням, не входять у предмет доказування цієї справи, залишаються без оцінки з боку суду, а отже не можуть кваліфікуватись як виправдання порушення громадського порядку.

Обставин, які відповідно до статей 34, 35 КУпАП пом`якшують чи обтяжують відповідальність ОСОБА_1 за вчинене адміністративне правопорушення, суд не вбачає.

Суддя, з урахуванням викладеного, при визначенні виду адміністративного стягнення, що підлягає накладенню на особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, ступінь її вини, з метою виховання цієї особи в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як ОСОБА_1 так і іншими особами, вважає за необхідне накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу.

Крім того, відповідно до частини 5 статті 4 Закону України «Про судовий збір», а також статті 40-1 КУпАП у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення особа, на яку накладено таке стягнення, сплачує судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі викладеного, керуючись статтями 9, 23, 33, пунктом 1 частини 1 статті 34, 40-1, статтею 173, статтями 283-285, 294 КУпАП, частиною 5 статті 4 Закону України «Про судовий збір», суддя,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працюючого, який зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, і накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 3 (трьох) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто 51 (п`ятдесят одну) грн.

Стягнення проводити на рахунок №UА0015714, назва рахунку: Савранська селищна ТГ, КОД КДБ - 21081100, отримувач ГУК в Одеській області /смт. Саврань/21081100/, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), ЄДРПОУ - 37607526, призначення платежу адміністративний штраф.

Приписами частини 1 статті 307 КУпАП встановлено, що штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Частиною 1 та частиною 2 статті 308 КУпАП встановлено, що у разі несплати правопорушником штрафу у встановлений строк постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працюючого, який зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_1 в дохід держави судовий збір в розмірі 665 (шістсот шістдесят п`ять) грн 60 коп на розрахунковий рахунок №UА0026001, КЕКД 22030106, отримувач ГУК у м.Києві /м.Київ/, банк отримувач Казначейство України (ЕАП), , призначення платежу судовий збір у справах про адміністративне правопорушення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником.

Постанова підлягає зверненню до виконання протягом трьох місяців з моменту її винесення. В разі ж оскарження постанови перебіг строку давності звернення її до виконання зупиняється до розгляду скарги.

Суддя: О.Ю. Брюховецький