печерський районний суд міста києва
Справа № 757/3218/26-п
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 лютого 2026 року м. Київ

Суддя Печерського районного суду м. Києва Соловйов Олег Леонідович, розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , працюючого завідувачем відділу публічних закупівель Національного музею історії України у Другій світовій війні. Меморіальний комплекс, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 3 ст. 164-14 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

22.01.2026 на адресу суду з Південного офісу Державної аудиторської служби України надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.164-14 КУпАП (протокол №2 від 12.01.2025). Зі змісту протоколу настає, що при здійсненні моніторингу процедури закупівлі за предметом закупівлі: Жорсткий диск 3,5`` 20 ТВ WD (WD203KRYZ) або еквівалент, яка проведена Національним музеєм історії України у Другій світовій війні. Меморіальний комплекс (далі Замовник), (оголошення про закупівлю оприлюднене в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2025-10-21-014665-a), виявлено порушення законодавства про закупівлі: невідхилення тендерної пропозиції, яка підлягала відхиленню відповідно до закону.

Відповідно до змісту вищевказаного протоколу, суть правопорушення полягала в тому, що відповідно до абз. 15 п. 47 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених ЗУ «Про публічні закупівлі» на період дії правового режиму воєнного стану в України та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі Особливості), переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 цього пункту. Замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із ЗУ Про доступ до публічної інформації та/або міститься у відкритих публічних електронних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель, крім випадків, коли доступ до такої інформації є обмеженим на момент оприлюднення оголошення про проведення відкритих торгів.

Також, абз.3 пп. 3 п. 44 Особливостей, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли переможець процедури закупівель не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 пункту 47 цих Особливостей.

У підпункті 1 пункту 1 Додатку 2 «Перелік документів та/або інформації, які подаються переможцем процедури закупівлі» визначено, що переможець процедури закупівлі повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю документи, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у підпунктах 6 та 12 пункту 47 Особливостей, зокрема: витяг з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості», сформований у паперовій або електронній формі, що містить інформацію про відсутність судимості щодо фізичної особи, яка є учасником або керівника учасника.

Проте, переможцем процедури закупівлі, ТОВ «Інфо Корд» не було надано Замовнику документів, що підтверджують відсутність підстав, які перелічені у пп.6,12 та абз.14 п.47 Особливостей, чим не дотримано вимоги пп.1 п.1 Додатка 2 до тендерної документації.

Отже, у порушення абз.3 пп.3 п.44 Особливостей, Замовник не відхилив тендерну пропозицію переможця ТОВ «Інфо Корд» та уклав з ним договір про закупівлю, тоді як переможець процедури закупівлі не надав документи, які підтверджують відсутність підстав, визначених у пп. 6,12 та абз.14 п.47 Особливостей та які зазначені у тендерній документації Замовника.

Вищезазначене порушення було допущено фахівцем з публічних закупівель, ОСОБА_1 , який є уповноваженою особою відповідальною за організацію та проведення процедур закупівель, та за що передбачена адміністративна відповідальність за ч.3 ст.164-14 КУпАП.

ОСОБА_1 в суді пояснив, що прийняття тендерної пропозиції відбулось з огляду на надання переможцем торгів необхідної інформації у паперовому вигляді, що обумовлено тривалим відключенням енергопостачання та відсутністю інтернет мережі. Кошти використані за цільовим призначенням, які були виділені на бюджетний 2025 рік. Стверджує, що матеріальних збитків державі її діями завдано не було. Підстав, які б призвели до втрати фінансових ресурсів чи нецільового використання бюджетних коштів в результаті моніторингу не було.

З`ясувавши правову позицію ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступних висновків.

За змістом статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна ця особа в його вчиненні.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Частиною 3статті 164-14 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог закону; застосування конкурентного діалогу або торгів з обмеженою участю, або переговорної процедури закупівлі на умовах, не передбачених законом; невідхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню відповідно до закону; відхилення тендерних пропозицій на підставах, не передбачених законом або не у відповідності до вимог закону (безпідставне відхилення); укладення з учасником, який став переможцем процедури закупівлі, договору про закупівлю, умови якого не відповідають вимогам тендерної документації та/або тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі; внесення змін до істотних умов договору про закупівлю у випадках, не передбачених законом; внесення недостовірних персональних даних до електронної системи закупівель та неоновлення у разі їх зміни; порушення строків оприлюднення тендерної документації.

Об`єктом правопорушень, передбачених ст. 164-14 КУпАПє суспільні відносини в сфері закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти. Такі закупівлі здійснюються за рахунок коштів Державного бюджету України та інших джерел фінансування, що залучаються для цього в порядку, визначеному законом. Сторонами у цих правовідносинах виступають державний замовник, що діє від імені держави, та суб`єкт господарювання виконавець державного замовлення, який може бути будь-якої форми власності. Між такими учасниками укладаються державні контракти договори, в яких визначаються економічні та правові зобов`язання сторін і регулюються їх господарські відносини.

При цьому, порядок формування державного замовлення, безпосереднє здійснення закупівлі та виконання зобов`язань учасниками правовідносин має детальну нормативну регламентацію.

Об`єктивна сторона правопорушень, передбаченихст.164-14 КУпАП полягає у порушенні законодавства про здійснення закупівель товарів, робіт і послуг за державні кошти.

Суб`єктивну сторону цього правопорушення становить наявність вини як у формі умислу, так і у формі необережності.

Суб`єктом правопорушення може бути лише посадова особа.

Диспозиція даної норми закону є бланкетною, тобто відсилає до інших нормативно-правових актів, які визначають правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.

Відповідно до п.п. 31, 32 ч.1ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.

Тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації ( абз.1 ч.3ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Відповідно до ч. 8ст. 12 Закону України «Про публічні закупівлі» подання інформації під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель.

Згідно п. 3-7 Розділ X Прикінцеві та Перехідні положення Закону України «Про публічні закупівлі» установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

При цьому, порядок та умови здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні регулюються Особливостями здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Закону України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178.

Згідно пункту 47 Особливостей переможець процедур з закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці чотирнадцятому цього пункту.

За змістом абз. 3 пп.3 п. 44 Особливостей замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли переможець процедури закупівлі не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених упідпунктах 3,5,6і12пункту 47 цих Особливостей

Згідно п.п. 3,5,6 і 12 п. 47 Особливостей замовник приймає рішення про відмову учаснику процедури закупівлів участі у відкритих торгах та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі вразі, коли: керівника учасника процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією; фізична особа, яка є учасником процедури закупівлі, була засуджена за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено в установленому законом порядку; керівник учасника процедури закупівлі був засуджений за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом, шахрайством та відмиванням коштів), судимість з якого не знято або не погашено в установленому законом порядку; керівника учасника процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з використанням дитячої праці чи будь-якими формами торгівлі людьми.

Винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення підтверджується дослідженими в судовому засіданні письмовими доказами по справі, зокрема протоколом про адміністративне правопорушення №15-0003/2026/пр від 12.01.2026, висновком про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2025-10-21-014665-а від 17.12.2025.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 164-14 КУпАП.

При накладенні стягнення, суд згідно з вимогами ст.33 КУпАП враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Обставин, що обтяжують відповідальність правопорушника, судом не встановлено.

До обставин, що пом`якшують відповідальність, суд відносить те, що шкоди правопорушенням не заподіяно.

Відповідно до ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст. 22 КУпАПпри малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Пленум Верховного Суду України в п. 17 постанови від 3 червня 2005 р. № 8 роз`яснив, що вирішуючи питання про можливість звільнення особи від адміністративної відповідальності при малозначності правопорушення на підставі ст. 22 КУпАП, суди повинні враховувати як вартість, так і кількість предметів правопорушення, а також мету, мотив і спосіб його вчинення. По суті, правопорушник звільняється від правових наслідків свого протиправного діяння, виходячи із засад гуманності, хоча це діяння як під час вчинення, так і під час звільнення від відповідальності залишається правопорушенням. У законодавстві не закріплено визначення малозначного правопорушення та відсутні вказівки на його ознаки. У кожному конкретному випадку суд має вирішувати питання про визнання діяння малозначним, виходячи, зокрема, з того, що його наслідки не становлять великої суспільної небезпеки, не завдали, або не здатні завдати значної шкоди суспільним, або державним інтересам, правам та свободам інших осіб. Таким чином, для встановлення ступеня суспільної небезпечності необхідно проаналізувати всі сторони допущеного порушення, оцінити обставини вчинення порушення, мету, мотив і спосіб, а також наявність умов, що дають змогу досягти виховних і превентивних цілей.

Відповідно до примітки дост.22 КУпАП положення цієї статті не застосовуються до правопорушень, передбачених частинами третьою і четвертою статті51, частиною четвертою статті121, частиною п`ятою статті122, статтями122-2,122-4частиною третьою статті123, частинами другою-п`ятою статті126, статтями130та161-1цьогоКодексу.

Отже, законодавець не встановив перешкод для можливості на підставіст.22 КУпАП звільнення особи від адміністративної відповідальності за ч. 3ст. 164-14 КУпАП, і обмеження усним зауваженням через малозначність вчиненого правопорушником.

Враховуючи наведене, беручи до уваги конкретні обставини справи, а також відомості про особу ОСОБА_1 , який раніше не притягувався до адміністративної відповідальності, її відношення до вчиненого правопорушення, яке хоча і містить в собі об`єктивні і суб`єктивні ознаки, що характеризують правопорушення, передбачене ч. 3ст. 164-14 КУпАП, але не відповідає тій суспільній небезпечності, яка є типовою для цього виду правопорушення, зокрема, дії правопорушника не були направлені на заподіяння шкоди суспільним інтересам, юридичним та фізичним особам, а його наслідки не призвели до здійснення додаткових витрат бюджету, неефективного витрачання коштів чи заподіяння матеріальної шкоди, що в сукупності на переконання суду, свідчить про малозначність вчиненого нею правопорушення, тому суд прийшов до висновку, що відповідно до ст. 22 КУпАП, можливо звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 3ст. 164-14 КУпАП, за малозначністю вчиненого, оголосивши останній усне зауваження.

На переконання суду, застосування такого заходу, як усне зауваження, буде справедливим, співмірним, необхідним та достатнім для досягнення мети адміністративного стягнення, а саме виховного впливу та запобіганню вчиненню нових правопорушень.

Також, судом враховано, що Європейський суд з прав людини в своєму рішенні «Ісмаїлов проти Росії» зазначив, що згідно з принципом верховенства права - однією з підвалин демократичного суспільства, який закріплений в усіх статтях ЄКПЛ, при розгляді справи та призначенні стягнення потрібно досягти справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, щоб під час відповідного втручання був дотриманий принцип законності і воно не було свавільним, тобто стягнення повинне бути пропорційним, воно має відповідати тяжкості скоєного правопорушення, а також його наслідкам.

Згідно із ч. 2ст. 284 КУпАП при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, а враховуючи, що п. 5 ч. 2ст.4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП, якою визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а усне зауваження, виходячи з норм ст.22, ч. 3 ч. 1 ст.284 КУпАП, не відноситься до видів адміністративних стягнень, а є однією із можливостей, визначених КУпАП для звільнення особи від адміністративної відповідальності, суд не вбачає підстав для стягнення судового збору з ОСОБА_1 ..

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 22, 283,284 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 164-14КУпАП за малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, обмежившись усним зауваженням.

Провадження у справі щодо ОСОБА_1 закрити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва.

Суддя О. Соловйов