Справа 362/65/26
Провадження 3/362/216/26
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.02.2026 року місто Васильків

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі судді Дорошенко В.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Василькові Київської області справу про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 ,

за ст. 185 КУпАП

встановив:

09.11.2025 близько 21:00 год. у смт. Калинівкаа Фастівського району Київської області по вул. Центральна, 57, ОСОБА_1 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння в громадському місці, висловлювався нецензурною лайкою та чіплявся до перехожих, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

ОСОБА_1 прибув у судове засідання 12.0.12026, ознайомився з матеріалами справи і просив відкласти розгляд справи, винуватість не визнав. У інші судові засідання (21.01.2026, 02.02.2026 та 06.2.2026) не прибув, постанова про його примусовий привід у судове засідання залишилася невиконаною. До суду надійшла інформація, що ОСОБА_1 проходить військову службу в Збройних Силах України.

Суд констатує, що використав усі процесуальні можливості щодо повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, про розгляд справи, проте ОСОБА_1 , який завчасно повідомлений про дату та час розгляду справи, до суду не з`являється, а тому суд, з метою своєчасного та належного розгляду справи у розумні строки, вважає за можливе розглянути справу про адміністративне правопорушення без його участі.

Вивчивши матеріали матеріалів справи у їх сукупності, суд встановив таке.

Диспозиція ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюджена форма дрібного хуліганства - нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце.

Громадське місце - вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже, громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

З об`єктивної сторони, хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної сторони - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Тобто, дрібне хуліганство характеризується наявністю умислу. Особа, яка скоїла дрібне хуліганство, розуміє, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає чи умисно допускає неповагу до суспільства.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян.

Так, згідно з п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України № 10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Відповідно до ст. ст. 245, 251, 252, 280, 283 KУпAП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами. При цьому орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

На думку суду, винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, підтверджується матеріалами справи, зокрема: даними зі змісту протоколу серії ВАД № 201029 від 19.12.2025, даними відеозапису події, який наявний при матеріалах справи, де з-поміж іншого зафіксовано обставини, які зазначені у протоколі. Зокрема, там зафіксовано як ОСОБА_1 перебуває поруч із автомобілем, водія якого зупинили поліцейські. Події відбуваються на парковці у присутності осіб, у тому числі дітей. Також там присутні поліцейські. ОСОБА_1 неодноразово виражається нецензурною лайкою, вигукує образи, провокує бійку, на неодноразові прохання та зауваження поліцейських не реагує.

Вивчивши матеріали адміністративної справи, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , суд дійшов висновку, що в його діях наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КпАП України, так як він вчинив дрібне зхуліганство.

Призначаючи адміністративне стягнення, суд бере до уваги характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1 , ступінь його вини, та приходить до переконання про застосування до правопорушника адміністративного стягнення в межах санкції ст. 173 КУпАП у виді штрафу.

У силу ст.40-1 КУпАП та п. 5 ч. 2ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 необхідно стягнути судовий збір.

Керуючись ст. ст. 221, 283-284, 294 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», суд

постановив:

ОСОБА_1 визнати винуватим за ст. 173 КУпАП України та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одна) гривня (Отримувач ГУК Київ. обл./Васильків МТГ/, код одержувача . Банк Казначейство України (ЕАП). № рахунку UA 0010786, код класифікації доходів бюджету21081100; Адміністративні штрафи та інші санкції. Державний бюджет).

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави 605,60 гривень судового збору (Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106 Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783 Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП) Рахунок отримувача: UA0026001 Код класифікації доходів бюджету: 22030106).

Штраф підлягає сплаті не пізніше п`ятнадцяти днів з дня вручення копії постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження постанови - не пізніше п`ятнадцяти днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати штрафу у зазначений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання правопорушника, роботи або за місцем знаходження його майна в порядку, встановленому законом.

Строк пред`явлення постанови до примусового виконання становить три місяці із дня її винесення. При оскарженні постанови про накладення адміністративного стягнення постанова підлягає виконанню після залишення скарги без задоволення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги та може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Васильківський міськрайонний суд Київської області.

Суддя В.М. Дорошенко