Справа № 405/124/26
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2026 року м. Кропивницький

Подільський районний суд міста Кропивницького у складі головуючого судді Бистрова С.А., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Головного управління ДПС у Кіровоградській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, директора ТОВ «Світ Лайф Компані», який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 будучи директором ТОВ «Світ Лайф Компані», що знаходиться по вул. Ельворті, 2, оф. 108 у м. Кропивницькому, 29.12.2025 о 10:00, порушив порядок введення податкового обліку в частині внесення недостовірних даних до декларації з ПДВ за жовтень 2025 року, яка підписана посадовою особою - директором ТОВ «Світ Лайф Компані» ОСОБА_1 , через невиконання ним службових обов`язків, в результаті чого завищено суму ПДВ, яка підлягає бюджетному відшкодуванню за жовтень 2025 та відмовлено в наданні суми бюджетного відшкодування за жовтень 2025 року на 83 816 грн, завищено від`ємне значення за жовтень 2025 року на 2 294 873 грн, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 163-1 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить довідка про доставку повідомлення у додаток «Viber». Причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення судового засідання до суду не надходило.

Дослідивши протокол у справі про адміністративне правопорушення та надані докази, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, не доведена належними та достатніми доказами.

Судом встановлено, що посадовою особою, що складала зазначений вище протокол про адміністративне правопорушення, незважаючи на бланкетну норму цього закону і всупереч вимогам КУпАП, не вказано, які ж саме положення нормативно-правових актів порушив ОСОБА_1 , оскільки згідно положень ч. 1 ст. 163-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Така диспозиція, як зазначалося вище, є бланкетною і лише описує безпосередньо саме правопорушення, але для повного визначення ознак цього правопорушення відсилає до інших галузей права, тобто відсилає до інших норм права чи підзаконних нормативно-правових актів, які передбачають конкретні обов`язки осіб щодо порядку ведення податкового обліку. Зокрема, така норма має загальний і конкретизований зміст. Загальний зміст бланкетної диспозиції передається словесно-документною формою відповідної статті КУпАП і в обов`язковому порядку включає положення інших нормативно-правових актів. Із загальним змістом бланкетної диспозиції пов`язане визначення діяння як правопорушення певного виду та встановлення за нього адміністративної відповідальності, а конкретизований зміст цієї диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює адміністративно-правову норму більш конкретним змістом.

Згідно ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення, крім іншого, зазначаються: місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Відсутність у протоколі про адміністративне правопорушення необхідного посилання на конкретну норму закону щодо порядку ведення податкового обліку, що є обов`язковою складовою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, прямо суперечить принципу правової визначеності закріпленому у численних рішеннях ЄСПЛ (п. 31 рішення від 28.10.2003 у справі «Ракевич проти Росії» (Rakevich v. Russia), заява № 589973/00); п. 109 рішення від 13.12.2001 у справі «Церква Бесарабської Митрополії проти Молдови» (Metropolitan Church of Bessarabia v. Moldova), заява № 45701/99); п. 54 рішення від 23.09.1998 у справі «Стіл та інші проти Сполученого Королівства» (Steel and Others v. the United Kingdom), згідно яких «закон має бути доступним та передбачуваним, що стосується його наслідків, тобто вираженим із достатньою точністю, щоб дати змогу особі в разі необхідності регулювати його положеннями свою поведінку».

Зокрема, ЄСПЛ нагадує, що «національне законодавство має з достатньою чіткістю визначати межі та спосіб здійснення відповідного дискреційного права, наданого органам влади, щоб забезпечувати громадянам той мінімальний рівень захисту, на який вони мають право згідно з принципом верховенства права в демократичному суспільстві» (п. 33 рішення від 15.11.1996 у справі «Доменічіні проти Італії» (Domenichini v. Italy), Reports 1996-V).

Крім того, порядок збору і процесуального закріплення доказів визначений законодавством України про адміністративні правопорушення, а тому як доказ протокол про адміністративне правопорушення може бути використаний у відповідній справі тільки в тому випадку, якщо він складений в порядку і з джерел, передбачених цим законодавством. При цьому необхідно враховувати, що у справі протокол про адміністративне правопорушення №3/12/11-28-07-02-09 від 05.01.2026 є не тільки джерелом доказів, але й виступає ще як юридичний документ акт (процесуальна дія і процесуальне рішення компетентної особи, яка уповноважена його складати), який свідчить про порушення компетентною особою ГУ ДПС у Кіровоградській області справи про адміністративне правопорушення (ст. 254 і 255 КУпАП), тому є не тільки обов`язковим процесуальним документом, але і займає ключове положення серед інших джерел (доказів).

Суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 252 КУпАП).

Таким чином, оцінюючи вказаний доказ відповідно ст. 252 КУпАП, суд приходить до переконання, що протокол про адміністративне правопорушення №3/12/11-28-07-02-09 від 05.01.2026 складений без дотримання вимог процесуального закону, що тягне за собою визнання його як доказу недопустимим.

З огляду на встановлені під час судового розгляду обставини, оскільки суть адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, належно не викладена у протоколі про адміністративне правопорушення, з урахуванням практики ЄСПЛ, відповідно до якої збір судом доказів на підтвердження винуватості особи за відсутності сторони обвинувачення у справах про адміністративне правопорушення, свідчить про порушення права особи на неупереджений судовий розгляд, при відсутності належних та допустимих доказів на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення за обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, суд приходить до висновку, що наявними у справі доказами не доведений факт вчинення останнім правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

У зв`язку з цим, провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-1 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 необхідно закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 163-1 ч.1, 247 п.1, 283, 284 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 КУпАП закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю в його діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 10 днів з дня винесення через Подільський районний суд м. Кропивницького.

Суддя Подільського районного суду

міста Кропивницького Сергій Анатолійович Бистров