Справа № 740/6940/25
Провадження № 3/740/47/26
ПОСТАНОВА

іменем України

30 січня 2026 року м.Ніжин

Ніжинський міськрайонний суд Чернігівської області в складі:

судді Олійника В.П., при секретарі Пучка М.С.,

з участю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності,- ОСОБА_1 , потерпілої ОСОБА_2 ,

розглянувши матеріали, які надійшли із Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, місце проживання в АДРЕСА_1 ,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 28 листопада 2025 року за ст.173 КУпАП ОСОБА_1 15 листопада 2025 року близько 13-00 год в с.Ніжинське Ніжинського району по вул.Ніжинський шлях біля буд.5 виражалася нецензурною лайкою в сторону громадян, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Потерпілою відповідно до протоколу є ОСОБА_2 ..

У судовому засіданні ОСОБА_1 обставини згідно з протоколом заперечила, пояснивши, що під час керування автомобілем під керуванням її чоловіка ОСОБА_3 їх «…підрізав…» водій таксі, який неодноразово порушував ПДР, і вказане таксі було виявлено в с.Ніжинське, де вони проживають, внаслідок чого її чоловік вирішив з`ясувати питання про причини порушення водієм таксі ПДР, внаслідок чого виникла сварка, під час якої таксист штовхнув її чоловіка та дочку ОСОБА_4 , у таксиста був металевий прут, ОСОБА_2 втрутилась у даний конфлікт з вимогою припинити чіплятись до таксиста; ми не мали претензій до ОСОБА_2 , яка в подальшому обізвала ОСОБА_4 і хапала за її волосся, ОСОБА_4 рефлекторно вдарила останню, вона стала їх розбороняти; ОСОБА_2 погрожувала, внаслідок чого вона показала ОСОБА_2 палець, вона нецензурно не висловлювалась.

Свідок ОСОБА_4 у судовому засіданні пояснила, що під час керування автомобілем під керуванням її батька ОСОБА_3 їх «…підрізав…» водій таксі, який неодноразово порушував ПДР, і вказане таксі було виявлено в с.Ніжинське, де вони проживають, внаслідок чого її батько вирішив з`ясувати питання про причини порушення водієм таксі ПДР, внаслідок чого виникла сварка, під час якої таксист штовхнув її батька та її; ОСОБА_2 втрутилась у конфлікт і хапала її матір ОСОБА_1 за руки, також ОСОБА_2 хапала її за волосся і вона рефлекторно вдарила ОСОБА_2 у гомілку; мати нецензурно не висловлювалась.

Свідок ОСОБА_3 у судовому засіданні пояснив, що керував автомобілем, в якому перебували його дружина ОСОБА_1 та дочка ОСОБА_4 , їхали додому в с.Ніжинське, його «…підрізав…» водій таксі, який неодноразово порушував ПДР, і вказане таксі було виявлено в с.Ніжинське, внаслідок чого він вирішив з`ясувати питання про причини порушення водієм таксі ПДР, виникла сварка, ОСОБА_2 виражалась нецензурно, його дружина нецензурно не висловлювалась, показала «…пальчик…».

Потерпіла ОСОБА_2 у судовому заісданні пояснила, що їхала в таксі в дачний будинок у с.Ніжинське, аварійних ситуацій не спостерігала, ззаду їхав автомобіль, який їм сигналив; по приїзду в с.Ніжинське Нещерети напали на такиста і почали його бити, ОСОБА_1 показала палець і вона викликала поліцію, її вдарила ОСОБА_5 у бедро; ОСОБА_1 кричала і ображала її дітей.

Поліцейський Ніжинського РУП Бойко В.В., який склав протокол про адміністративне правопорушення, на виклик суду не з`явився без повідомлення причин.

Інші заяви, клопотання сторін станом на час розгляду справи відсутні.

Відповідно до КУпАП суд розглядає справу в межах протоколу про адміністративне правопорушення і не повноважний виходити за його межі, при цьому протокол про адміністративне правопорушення є актом обвинувачення і повинен містити конкретне обвинувачення, виходячи з поняття адміністративного правопорушення, відповідно до вимог КУпАП, також суд не має права брати на себе функцію обвинувачення та у будь який спосіб конкретизувати зміст обвинувачення, вказаного у протоколі, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу, що слідує з загальних засад судочинства, закріплених у ст.129 Конституції України.

Також при розгляді справи суд виходить виключно із тих доказів, що надані поліцейським до протоколу про адміністративне правопорушення, та сторонами під час судового розгляду, із врахуванням змагальності та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Адміністративна відповідальність за ст.173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, що виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

За змістом диспозиції ст.173 КУпАП обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони, яка є складовою правопорушення, є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, при цьому імперативною складовою наявності в діях особи адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є те, що дії особи повинні порушувати громадський порядок і спокій громадян. Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме-громадське місце.

Громадський порядок - система суспільних відносин, які складаються і розвиваються в громадських місцях під впливом правових та соціальних норм, спрямованих на забезпечення нормального функціонування установ, організацій, громадських об`єднань, праці й відпочинку громадян, повагу до їх честі, людської гідності та громадської моралі.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 28 листопада 2025 року ОСОБА_1 15 листопада 2025 року близько 13-00 год в с.Ніжинське Ніжинського району по вул.Ніжинський шлях біля буд.5, виражалася нецензурною лайкою в сторону громадян, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

За правилами ст.254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

До вказаного протоколу, який складений поліцейським 28 листопада 2025 року, додані копії пояснень ОСОБА_2 від 21 листопада 2025 року та протоколу прийняття її заяви від 21 листопада 2025 року, пояснення ОСОБА_1 від 21 листопада 2025 року, рапорту поліцейського від 21 листопада 2025 року.

Підстави складення протоколу поза межами строку згідно з ст.254 КУпАП поліцейським не зазначені.

За поданими суду матеріалами та поясненнями у судовому засіданні встановлено, що між ОСОБА_1 , її чоловіком ОСОБА_3 , дочкою ОСОБА_4 , з однієї сторони, та ОСОБА_2 , водієм таксі, який поліцейським не конкретизований, з другої сторони, виник конфлікт на вулиці в денний час з приводу дотримання водієм таксі ПДР, під час якого, за встановлених обставин ОСОБА_1 демонструвала «…палець…», при цьому факт висловлювання нею нецензурними висловлюваннями, що зазначено поліцейським у протоколі не встановлений, що підтверджується зокрема і поясненнями у судовому засіданні ОСОБА_2 , при цьому суд розглядає справу в межах протоколу про адміністративне правопорушення і не повноважний виходити за його межі.

Також подані суду матеріали не підтверджують умислу ОСОБА_1 саме на порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, при цьому правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, встановлює відповідальність за вчинення хуліганських дій, і в протоколі про адміністративне правопорушення повинні бути конкретизовані мотиви, якими керувався правопорушник під час вчинення правопорушення, спосіб вчинення правопорушення та вказано, що дії правопорушника носили навмисний характер і були спрямовані на порушення громадського порядку і спокою громадян.

Натомість поліцейський обмежився лише шляхом відібрання письмових пояснень від ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , будь-яких інших осіб, сторонніх від вказаного конфлікту, поліцейським не встановлено, свідки у протоколі не зазначені, при цьому поліцейський повинен бути повно і неупереджено дослідити обставини по поясненнях як ОСОБА_2 , так і ОСОБА_1 , виявити ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують останніх, що останнім не вчинено, що в свою чергу непритаманно працівнику поліції, як представнику держави, у даній обстановці, і що не відповідає завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення відповідно до ст.1 щодо зокрема охорони прав і свобод громадян, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, при цьому ст.7 даного Кодексу встановлено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, у зв`язку з чим дії поліцейського ОСОБА_6 на підставі поданих ним суду документів, розцінюються судом, як виключно його формальний підхід до виконання своїх службових обов"язків, що в свою чергу не є сумісним із завданням поліції, яка покликана охороняти права і свободи людини, а не сприяти їх порушенню. Також поліцейським не дотримані вимоги ст.280 КУпАП, яка зобов`язує з`ясувати всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, що створює ризик необґрунтованого обвинувачення. Також це порушує принципи належного доказування, встановлені ст.251 КУпАП, та підриває юридичну основу для притягнення до відповідальності

За змістом ст.ст.251, 254 КУпАП обов`язок надання доказів покладено на осіб, уповноважених складати протокол про адміністративне правопорушення, що є складовою презумції невинуватості та забезпечення доведеності вини в сенсі ст.62 Конституції України та ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, та звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до вчинення порушення. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Згідно приписів ч.3 ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Зазначені у протоколі відомості не відповідають вимогам як ст.256 та і ст.173 КУпАП, які передбачають наведення у ньому усіх відомостей, які необхідні для розгляду справи судом, при цьому обов`язок з`ясування фактів не може перекладатися на суд, адже протокол має бути належним чином оформленим, а обставини, викладені у ньому, повинні бути підтверджені належними доказами, достатніми для вирішення питання по суті, що узгоджується із практикою ЄСПЛ, яка звертає увагу на роль національних судів щодо організації судових проваджень таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі «Шульга проти України»). ЄСПЛ у справі "Ушаков та Ушакова проти України" вказує на те, що суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності "поза розумним сумнівом". Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою. Більше того, під час провадження на підставі Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод неухильно застосовується принцип-той, хто стверджує щось, повинен довести це твердження. Тобто, вказуючи у протоколі про певного роду факти, поліцейський має довести, що вони дійсно мали місце.

В силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винуватості особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь, що є підставою для закриття провадження у справі згідно з п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку недоведеністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Керуючись ст.247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд,-

постановив:

Справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП-закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду через Ніжинський міськрайонний суд Чернігівської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя В.Олійник

Повний текст постанови складений 02 лютого 2026 року.