Провадження № 3/742/180/26
Єдиний унікальний № 742/587/26
Постанова

Іменем України

29 січня 2026 року м.Прилуки

Суддя Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області Коваленко А.В., розглянула матеріали, що надійшли з Прилуцького РВП ГУНП України в Чернігівській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , раніше притягувався протягом останнього року до адміністративної відповідальності, за вчинення правопорушення передбаченого ч.3 ст 173-2 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколу про адміністративне правопорушення від 13.01.2026 серія ВАД №941275, 13.01.2026 року, близько 16 год 00 хв, ОСОБА_1 , за місцем свого проживання вчинив сварку в стані алкогольного сп`яніння зі своєю матір`ю ОСОБА_2 , при цьому висловлювався нецензурною лайкою та погрожував, чим міг завдати шкоду психічному здоров`ю потерпілої, чим вчинив правопорушення передбачене ч.3 ст.173-2 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Статтею 280 КУпАП встановлено обов`язок суду з`ясовувати при розгляді справи про адміністративне правопорушення: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В силу вимог ст.245,251,252 КУпАП суд повинен повно, всебічно й об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, дати оцінку зібраним у ній доказам і постановити законне і обґрунтоване судове рішення.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису.

Згідно із ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу проводиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 КУпАП наводить визначення поняття адміністративного правопорушення, а саме: це є «протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність».

Відповідно до положень КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно ч.1 ст.256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення є процесуальним документом, який засвідчує факт неправомірних дій, складається за встановленою формою і повинен містити дані про місце, час вчинення, суть правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення.

Питання наявності чи відсутності складу адміністративного правопорушення, за ознаками якого складений протокол про адміністративне правопорушення, у діях конкретної особи суд вирішує у межах протоколу, складеного відносно цієї особи, перевіряючи відповідність обставин, викладених у протоколі, фактичним обставинам провадження.

В протоколі про адміністративне правопорушення вказано, що 13.01.2026 року, близько 16 год 00 хв, ОСОБА_1 , за місцем свого проживання вчинив сварку в стані алкогольного сп`яніння зі своєю матір`ю ОСОБА_2 , при цьому висловлювався нецензурною лайкою та погрожував, чим міг завдати шкоду психічному здоров`ю потерпілої, чим вчинив правопорушення передбачене ч.3 ст.173-2 КУпАП.

Відповідно до постанови Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 28 березня 2025 ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні ч.1 ст.173-2 КУпАП та піддано адміністративному стягненню у вигляді штрафу розміром 20 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 340 грн на користь держави.

Законом 3733-ІХ від 22.05.2024 року, який набрав чинності 19.12.2024 року, внесені зміни до КУпАП та ст.173-2 цього Кодексу викладена у новій редакції.

Згідно з диспозиції ч.1 ст.173-2 КУпАП (у діючій редакції) встановлена адміністративна відповідальність за вчинення домашнього насильства, тобто умисного вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Відповідно до ч.3 ст.173-2 КУпАП, повторне протягом року вчинення порушення, передбаченого частинами першою або другою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню.

Отже, наразі обов`язковою ознакою об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-2 КУпАП є наслідки у виді реального заподіяння шкоди фізичному чи психічному здоров`ю потерпілого.

Зі змісту протоколу та викладеної у ньому суті правопорушення вбачається, що ОСОБА_1 , не ставиться у провину завдання шкоди фізичному чи психічному здоров`ю потерпілої, а лише вказано на наявність домашнього насильства психологічного характеру відносно матері, а саме: висловлювання щодо неї нецензурною лайкою.

Отже, за дії, які зазначені у протоколі, наразі, після внесення змін до ст.173-2 ч.1 КУпАП, не передбачена адміністративна відповідальність.

Суд позбавлений можливості вийти за межі протоколу про адміністративне правопорушення на погіршення становища особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оцінювати доведеність існування наслідків, які не ставились у вину, оскільки таким чином суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувачення та це суперечитиме як вимогам національного законодавства, так і стандартам, встановленим ЄСПЛ, що є неприпустимим.

Адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтуються на конституційному принципі: презумпції невинуватості (ст. 62 Конституції України). Тягар доведення складу адміністративного правопорушення покладається на адміністративний орган, разом з тим, особа, яка притягається до відповідальності, звільняється від обов`язку доводити свою причетність до скоєння правопорушення.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю через відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Виходячи з викладеного вище, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження в справі через відсутність складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, ст.247, 283, 284 КУпАП, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.3 ст.173-2 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Чернігівського апеляційного суду через Прилуцький міськрайонний суд Чернігівської області.

Суддя Анатолій КОВАЛЕНКО