Номер провадження 3/725/2944/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.02.2026.

Суддя Чернівецького районного суду міста Чернівців Стоцька Л. А.,

розглянувши адміністративну справу, яка надійшла від Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КпАП України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого по АДРЕСА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

16.12.2025 року о 10 год. 00 хв. гр. ОСОБА_1 по вул. Вокзальній, 52/3 в м. Чернівці, спілкувався та кричав на свою матір ОСОБА_2 , чим порушив терміновий заборонний припис СТ №100837 від 13.12.2025 на 10 діб, а саме в будь-який спосіб не контактувати з потерпілою особою, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.173-8 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, хоча повідомлявся своєчасно, належним чином про час та місце розгляду справи.

Крім того, на офіційному сайті Чернівецького районного суду м.Чернівці в розділі «Громадянам» вкладці «Список судових справ, призначених до розгляду» з моменту призначення даної справи до розгляду було зазначено дату, час та місце розгляду справи, окрім того, отримував смс-повідомлення та судові повістки поштою.

Відповідно до ч.1 ст.268 КпАП України, справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані по своєчасне її сповіщення про час і місце розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Зважаючи на викладені обставини, ОСОБА_1 належно сповіщався про час і місце розгляду справи, за зареєстрованим місцем проживання надсилались судові повістки, отримував СМС-повідомлення, був обізнаний про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не подав письмових заперечень проти протоколу, пояснень та доказів, до суду не з`явився, його поведінка свідчить про не бажання брати участь у розгляді справи. Проте, подальше відкладення розгляду справи нівелюватиме завдання КпАП України, яким є охорона Конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст.1 КпАП України).

Розгляд справи у розумні строки з одного боку забезпечує можливість своєчасного відновлення прав особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, у випадку необґрунтованості та безпідставності провадження у справі стосовно неї, а з іншого своєчасне вжиття заходів спрямованих на запобігання іншим правопорушенням, у випадку наявності підстав застосування адміністративного стягнення з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття (ст.23 КпАП України).

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що останній вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП і його вина в скоєнні вказаного адміністративного правопорушення знайшла своє повне підтвердження в ході судового розгляду.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Адміністративна відповідальність за ч.2 ст.173-8 КУпАП настає за вчинення особою дій, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за одне з порушень, передбачених частиною першою цієї статті, тобто відповідальність за частиною другою ст.173-8 КУпАП настає після притягнення особи до адміністративної відповідальності (накладення адміністративного стягнення) за частиною першою ст.173-8 КУпАП.

Проте, матеріалами адміністративної справи повторність правопорушення в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності не підтверджується, оскільки відсутні будь-які належні та допустимі докази того, що ОСОБА_3 вже протягом року піддавався адміністративному стягненню передбаченому ст.173-8 КУпАП.

Окрім того, в протоколі в графі «чи притягався до адміністративної відповідальності» зазначено «не притягався.».

Відсутність належним чином завіреної копії постанови про накладання адміністративного стягнення, яка набрала законної сили не дозволяє в свою чергу встановити в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.173-8 КУпАП.

Враховуючи, що провадження в справі про адміністративне правопорушення здійснюється судом в межах фактичних обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, а вихід за вказані межі є недопустимим, суд приходить до висновку, що зібрані по даній справі докази не підтверджують існування обставин, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Всі факти встановлені судом у сукупності викликають сумніви щодо факту самого правопорушення та законності його фіксації. Рішення суб`єкта владних повноважень повинно бути законним і обґрунтованим і не може базуватись на припущеннях та неперевірених фактах.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вище викладеного, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справив їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю,суд приходить до висновку про недоведеність складу адміністративного правопорушення вчиненого ОСОБА_1 за ч.2 ст.173-8 КУпАП, а тому провадження у справі за даною статтею підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.247,283,284 КУпАП -

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.173-8 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Чернівецький районний суд міста Чернівців протягом 10-ти днів з дня винесення постанови.

Суддя Чернівецького районного

суду міста Чернівців Стоцька Л. А.