печерський районний суд міста києва
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2026 року м. Київ

суддя Печерського районного суду м. Києва Соловйов О.Л.,

за участю секретаря судового засідання Дарієнко Д.В.,

розглянувши у судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві заяву про відвід судді Печерського районного суду м. Києва Гридасової Анни Михайлівни від розгляду протоколів про адміністративні правопорушення, об`єднанні у справі №757/51126/25-п за ч.1 ст.130, 124 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

21.01.2026 у провадження судді Соловйова О.Л. надійшла заява захисника особи, що притягається до адміністративної відповідальності - адвоката Харчука О.П., діючого в інтересах ОСОБА_1 про відвід судді Печерського районного суду м. Києва Гридасової А.М. від розгляду протоколів про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 №472235 від 02.10.2025 за ст.130 ч.1 КУпАП, серії №472265 від 03.10.2025 за ст.124 КУпАП та серії №471817 від 03.10.2025 за ст.130 ч.1 КУпАП, об`єднаних постановою судді Печерського районного суду м. Києва Гридасовою А.М. від 20.01.2026 у одне провадження із присвоєнням справі №757/51126/25-п.

Встановлено, що 20.01.2026 захисником особа яка притягається до адміністративної відповідальності - адвокатом Харчуком О.П. надана заява про відвід судді Гридасовій А.М. через незгоду із процесуальним рішенням про об`єднання матеріалів справ про адміністративні правопорушення. Зміст заяви полягає у твердженнях заявника про ймовірність упередженого ставлення судді при розгляді цієї справи, оскільки рішення про об`єднання матеріалів прямо не передбаченні КУпАП, тому прийняття суддею будь-яких рішень з цього приводу свідчить про упередженість судді.

В судове засідання з розгляду заявленого відводу, особа, що притягається до відповідальності, її захисник не з`явились, доповнення доводів до заяви про відвід не здійснили.

Суддя Гридасова А.М. будучі належним чином повідомленою, на розгляд відводу не з`явилась, про бажання висловити позицію щодо заявленого відводу не повідомила, що не перешкоджає розгляду заяви про відвід, оскільки надати пояснення щодо заявленого відводу - право, а не обов`язок особи, якій заявлено відвід.

З урахуванням викладеного суддею визнано можливим розглянути заяву у відсутність слідчого судді, якому заявлено відвід.

Вислухавши позицію сторони, дослідивши матеріали справи, слід дійти до наступних висновків.

Вимогами КУпАП в межах, якого відбувається розгляд протоколу про адміністративне правопорушення відносно заявника, не передбачає можливість заявити відвід особі або органу уповноваженому на розгляд адміністративного матеріалу по суті. Разом з цим довіра до правосуддя є основоположним принципом при розгляді справи по суті, тому суд при розгляді зазначеного питання застосовує аналогію права, використовуючи вимоги кримінального процесуального законодавства, як найбільш наближеного до вказаних правовідносин.

Положення ст.ст.75, 76 КПК України зазначають підстави відводу щодо слідчого судді. Частиною 5 ст. 80 КПК України визначено, що відвід повинен бути мотивованим.

Заявник Харчук О.П. як на правову підставу заявленого відводу посилається на п.4 ч.1 ст.75 КПК України, яка забороняє участь судді у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Проаналізувавши доводи заявника - адвоката Харчука О.П., щодо наявності сумнівів в неупередженості судді Гридасової А.М. слід виходити з наступного. Так, ст. 75 КПК України встановлений перелік підстав для відводу слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні, а саме: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Такі обставини при розгляді заяви про відвід судді Гридасової А.М. не встановлені, заявником не доведена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді та у неможливості ухвалення суддею об`єктивного рішення у справі, викладені в заяві підстави щодо відводу не передбачені ст. 75 КПК України, доводи викладені в заяві про відвід, не містять доказів, що вказують на необ`єктивність чи упередженість судді.

Твердження заявника - адвоката Харчука О.П. полягають у незгоді із процесуальним рішення про об`єднання справ з розгляду протоколів про адміністративні правопорушення, не може бути предметом розгляду заяви про відвід, оскільки є процесуальним рішенням, не згода із яким може бути предметом розгляду судом апеляційної інстанції за скаргою поданою в порядку глави 24 КУпАП.

Даних про наявність інших обставин, визначених ст. ст. 75, 76 КПК України для відводу судді від розгляду справи немає.

За таких обставин процесуальні підстави для задоволення заяви про відвід відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 392 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - адвоката Харчука О.П., діючого в інтересах ОСОБА_1 про відвід судді Печерського районного суду м. Києва Гридасової Анни Михайлівни від розгляду протоколів про адміністративні правопорушення серії ЕПР1 №472235 від 02.10.2025 за ст.130 ч.1 КУпАП, серії №472265 від 03.10.2025 за ст.124 КУпАП та серії №471817 від 03.10.2025 за ст.130 ч.1 КУпАП, об`єднаних у одне провадження по справі №757/51126/25-п, залишити без задоволення.

Постанова набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Олег Соловйов