Провадження № 3/175/9750/25
ПОСТАНОВА

іменем України

29 січня 2026 року селище Слобожанське Дніпровського

району Дніпропетровської області

Суддя Дніпровського районного суду Дніпропетровської області Шаповалова І.С., розглянувши матеріали, що надійшли з ВП №2 Дніпровського РУП №2 ГУНП в Дніпропетровській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.3 ст.173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

17.12.2025 року о 15 год. 00 хв. гр. ОСОБА_1 перебуваючи у будинку АДРЕСА_1 , висловлювався на адресу своєї матері ОСОБА_2 грубою нецензурною лайкою, чим скоїв домашнє насильство в сім`ї психологічного характеру, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 173-2 КУпАП.

ОСОБА_1 до суду не з`явився, про час та дату повідомлявся належним чином, відповідних клопотань чи заяв не надавав, що не перешкоджає розгляду справи за його відсутності, оскільки це буде відповідати вимозі розгляду справи судом в розумні строки, що є складовою права на справедливий судовий розгляд для усіх учасників процесу.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія або бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП при розгляді справи суд зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

Згідно з ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Дослідивши матеріали справи: протокол серії ВАД № 958187 від 17.12.2025 року, рапорт, письмові пояснення, суддя прийшов до висновку, що дії ОСОБА_1 вірно кваліфіковано за ч.3 ст.173-2 КУпАП, як домашнє насильство, вчинене особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за одне з порушень, передбачених частиною першою статті 173-2 КУпАП, а вина його у вчиненні даного правопорушення є доведеною.

Досліджені судом матеріали, у своїй сукупності підтверджують те, що в діях ОСОБА_1 містяться ознаки адміністративних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 173-2 КУпАП.

Вирішуючи питання про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, суддя у відповідності до вимог ст. 33 КУпАП, враховує характер вчиненого правопорушення, ступінь вини, яка повністю підтверджена матеріалами справи, дані про особу правопорушника, та вважає за доцільне накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді громадських робіт.

У разі вчинення домашнього насильства чи насильства за ознакою статі суд під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про направлення особи, яка вчинила домашнє насильство чи насильство за ознакою статі, на проходження програми для таких осіб, передбаченої Законом України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" (далі Закон №2229-VIII) чи Законом України "Про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків"(стаття 39-1 КУпАП). У статті 1 ч. 1 п.10 Закону № 2229-VIII визначено, що програма для кривдника - комплекс заходів, що формується на основі результатів оцінки ризиків та спрямований на зміну насильницької поведінки кривдника, формування у нього нової, не агресивної психологічної моделі поведінки у приватних стосунках, відповідального ставлення до своїх вчинків та їх наслідків, у тому числі до виховання дітей, на викорінення дискримінаційних уявлень про соціальні ролі та обов`язки жінок і чоловіків.

До спеціальних заходів щодо протидії домашньому насильству належить направлення кривдника на проходження програми для кривдників (ст.24 ч.1 п.4 Закону № 2229-VIII). Суб`єктами, відповідальними за виконання програм для кривдників, є місцеві державні адміністрації та органи місцевого самоврядування, які організовують та забезпечують проходження кривдниками таких програм (ст.28ч.1,2 Закону № 2229-VIII). Згідно частини шостої статті 28 Закону № 2229-VIII, кривдника може бути направлено судом на проходження програми для кривдників на строк від трьох місяців до одного року у випадках, передбачених законодавством. У разі неявки кривдника для проходження програми для кривдників або ухилення від проходження програми без поважних причин суб`єкти, відповідальні за виконання програм для кривдників, надають протягом трьох робочих днів письмове повідомлення про це уповноваженому підрозділу органів Національної поліції України для вжиття заходів. Притягнення кривдника до відповідальності за не проходження програми для кривдників не звільняє його від обов`язку пройти таку програму (ст. 28 ч. 8, 9 Закону №2229-VIII).

Враховуючи встановлені обставини, суд дійшов висновку про необхідність направлення ОСОБА_1 до органу місцевого самоврядування на проходження програми для кривдників, передбаченої Законом України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" строком на 3 місяці.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується, особою, на яку покладено таке стягнення в розмірі, передбаченому п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», а саме, 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір на користь держави в розмірі 665,60 гривень.

Керуючись ст. ст. 40-1, 173-8, 283- 285 КпАП України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого за ч. 3 ст. 173-2 КУпАП та накласти адміністративне стягнення в розмірі 60 годин громадських робіт.

Направити ОСОБА_1 , на проходження програми, передбаченої Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» із взяттям її на профілактичний облік та проведенням з нею профілактичної роботи, строком на 3 (три) місяців.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в дохід держави в сумі 665 грн (шістсот шістдесят п`ять гривень 60 копійок).

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, захисником та потерпілим упродовж десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Дніпровський районний суд Дніпропетровської області.

Суддя І.С. Шаповалова