Провадження № 3/201/363/2026
ПОСТАНОВА

Іменем України

22 січня 2026 року суддя Соборного районного суду міста Дніпра Наумова О.С., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з ГУ ДПС у Дніпропетровській області, стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , керівника ТОВ «Сєдна», , притягується до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

1.Обставини справи про адміністративне правопорушення

Згідно протоколу № 1974/04-36-07-10 від 11.12.2025, посадова особа - керівник ТОВ «Сєдна» ОСОБА_1 вчинив таке правопорушення.

При проведенні документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «СЄДНА» () з питань повноти нарахування плати за землю (земельний податок та/або орендна плата) за земельну ділянку, що перебуває в користуванні ТОВ «СЄДНА» на підставі укладеного договору оренди землі земельної ділянки площею 0,1325 га, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , кадастровий номер :03:276:0039 за період з 01.01.2023 по 31.12.2024. Встановлено, що посадова особа: ОСОБА_1 , керівник ТОВ «СЄДНА» вчинив правопорушення: порушено: пп. 271.1.1 п. 271.1 ст. 271; п. 286.2 ст. 286; п. 288.1, п. 288.4, п. 288.7 ст. 288; п. 289.1 та п. 289.2 ст. 289 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (зі змінами та доповненнями). Суть порушення: встановлено заниження задекларованих показників плати за землю (орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності) за земельну ділянку площею 0,1325 га за адресою: АДРЕСА_2 (кадастровий номер :03:276:0039), за період з 01.01.2023 по 31.12.2024 на загальну суму 314 964,09 грн. (Акт перевірки від 07.11.2025 №4732/04-36-07-10/43827926), чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

2.Позиція особи яка притягається до адміністративної відповідальності

Представник Сьомочкіна адвокат Смагін В.Г. у судове засідав письмові заперечення, у яких вказав, що висновком акту № 4732/04-36-07-10/43827926 від 07.11.2025 року про результати документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «СЄДНА» встановлено порушення пп. 271.1.1 п. 271.1 ст. 271, п. 286.2 ст. 286, п. 288.1, п. 288.4, п. 288.7 ст. 288, п. 289.1, 289.2 ст. 289 Податкового кодексу України заниження та недекларування показників плати за землю (орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності) за земельну ділянку, площею 0,1325 га., з кадастровим номером :03:276:0039, яка розташована за адресою у районі вул. Чернишевського (Соборний район), за період з 01.01.2023 року по 31.10.2025 року на загальну суму 477 600,39 гривень.

Не погодившись із висновком зазначеного акту, у строки та порядку, передбачені Податковим кодексом України, ТОВ «СЄДНА» подало податковому органу відповідні заперечення (пояснення) до Акту перевірки.

Розглянувши такі заперечення, податковий орган скасував висновки Акту перевірки лише в частині донарахування орендної плати у розмірі 162 636,30 грн. за період з 01.01.02025 року по 31.10.2025 року, який не був предметом перевірки, а в іншій частині висновки залишені без змін (лист №95850/6/04-36-07-10-10 від 28.11.2025року).

На підставі остаточних висновків за матеріалами податкової перевірки, а саме, «недекларування показників плати за землю (орендної плати за земельні ділянки держаної або комунальної власності) за період з 01.01.2023 р. по 31.12.2024 р. на загальну суму 314 964,09 грн.», податковим органом складено податкове повідомлення-рішення № від 04.12.2025 року, яким ТОВ «СЄДНА» збільшено суму грошового зобов`язання за платежем «Орендна плата з юридичних осіб» (код платежу 18010600) у розмірі 393 705,11 гривень, з яких 314 964,09 гривень за податковими та/або іншими зобов`язаннями та 78 741,02 гривень за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами).

Водночас, 11.12.2025 року на підставі Акту перевірки відносно керівника ТОВ «СЄДНА» ОСОБА_1 податковим органом складено протокол №1974/04-6-07-10 про адміністративне правопорушення за частиною 1 статті 163-1 КУпАП.

Вважав, що протокол є незаконним та необґрунтованим, а провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, оскільки порушений порядок складання протоколу, а саме, вимоги Інструкції з оформлення податковими органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства фінансів України № 566 від 02.07.2016 року (у редакції від 15.02.2022 року) (надалі - Інструкція).

Відповідно до пунктів 3, 5 та 8 розділу ІІ Інструкції посадові особи податкових органів при виявленні адміністративного правопорушення складають протокол про адміністративне правопорушення на бланку за формою згідно з додатком 1 до цієї Інструкції. Усі реквізити Протоколу заповнюються чорнилом чорного або синього кольору розбірливим почерком державною мовою. Не допускаються закреслювання або виправлення відомостей, що заносяться до Протоколу, а також внесення додаткових записів після того, як Протокол підписаний особою, відносно якої він складений. При складанні Протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права й обов`язки, передбачені статтями 55, 56, 59, 63 Конституції України та статтею 268 КУпАП, повідомляється, що справу про адміністративне правопорушення буде розглянуто у строки, визначені статтею 277 КУпАП, про що робиться відмітка у Протоколі.

На порушення зазначених норм протокол не відповідає формі бланку згідно з додатком 1 до Інструкції (у редакції від 15.02.2022 року); не заповнений рукою (почерком) посадової особи з використанням чорнила; не містить відомостей про роз`яснення ОСОБА_1 статей 55, 56 та 59 Конституції України; не містить відмітки про строки розгляду справи.

Не розкрито об`єктивну та суб`єктивну сторони адміністративного правопорушення.

Частиною 1 статті 163-1 КУпАП передбачено відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України

Порушення правил ведення податкового обліку не тотожне заниженню (недекларуванню) податків чи доходів від діяльності підприємства. Значення для справи має порушення самого порядку або процедури ведення податкового обліку: неподання, несвоєчасне подання певних документів, звітів тощо.

Висновками перевірки не виявлено порушення процедури (порядку) подання підприємством відповідних податкових декларацій з плати за землю за 2023 та 2024 рокиу заявлених розмірах. Податковим органом ставиться в провину саме неправильне визначення підприємством розміру плати за землю за вказаний період, що, відповідно, не охоплюється диспозицією частини 1 статті 163-1 КУпАП.

Крім того, при складані протоколу посадова особа податкового органу обмежилась перерахуванням положень Податкового кодексу України без розкриття сутності їх порушення, не зазначила час вчинення правопорушення, мотив і форму вини, конкретні дії та спосіб вчинення правопорушення, яке ставиться ОСОБА_1 у провину.

Відповідно до статті 14 КУпАП посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, повязані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.

Тобто, у протоколі по суті адміністративного правопорушення податковий орган повинен був зазначити, але не зазначив, чи є відповідне порушення наслідком невиконання особою своїх службових обов`язків, встановивши, коли і ким такі службові обов`язки для неї були визначені.

Крім того, триває процедура адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення № від 04.12.2025 року.

ТОВ «СЄДНА» вважає податкове повідомлення-рішення № від 04.12.2025 року, що складене на підставі Акту перевірки, протиправним. Для оскарження такого рішення законом передбачено процедуру адміністративного оскарження, що вважається досудовим порядком вирішення спору, а також право на подання відповідного позову до суду.

Пунктом 56.3. статті 56 Податкового кодексу України для подання скарги на податкове повідомлення-рішення встановлено строк у 10 робочих днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення. Так, податкове повідомлення-рішення № від 04.12.2025 року отримано ТОВ «СЄДНА» 11.12.2025 року, а 23.12.2025 року в межах строку ТОВ «СЄДНА» подало до контролюючого органу вищого рівня відповідну скаргу у письмовій формі (докази додаються).

Отже, на момент розгляду справи триває процедура адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення та у розумінні положень пункту 56.15. статті 56 Податкового кодексу України сума грошового зобов`язання за матеріалами податкової перевірки вважається неузгодженою, а тому відступні підстави для ствердження про законність та обґрунтованість висновків такої перевірки.

Відсутні належні та допустимі докази вини. Прокол не є доказом, а є процесуальним документом, яким уповноважений орган засвідчує певне порушення, допущене особою, яке містить склад адміністративного правопорушення, передбаченого відповідними нормами КУпАП і який є підставою для подальшого провадження у справі.

Також правопорушення, що передбачене частиною 1 статті 163-1 КУпАП не є триваючим. Триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану, за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону. Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 11.12.2018 у справі № 242/924/17 та від 11.04.2018 у справі № 804/401/17.

Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону. Проступок з формальним складом за частиною 1 статті 163-1 КУпАП є закінченим у момент вчинення (не вчинення) конкретної дії, внаслідок чого порушено порядок ведення податкового обліку.

Одночасно, як видно з протоколу та Акту перевірки заниження показників плати за землю (орендної плати за земельні ділянки держаної або комунальної власності) за період з 01.01.2023 р. по 31.12.2024 р. на загальну суму 314 964,09 грн. було вчинено у 2023 та 2024 роках. Вказане правопорушення не є триваючими, оскільки є закінченими у момент вчинення (не вчинення) конкретної дії, в даному випадку, нібито, заниження показників плати за землю у 2023 та 2024 роках.

З урахуванням викладеного, вважав, що відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 163-1 КУпАП, тому провадження в справі підлягає закриттю на підставі пункту 1 статті 247 КУпАП - за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу такого адміністративного правопорушення.

3. Докази, надані на доведеність вини правопорушника.

Так, на підтвердження вини ОСОБА_1 надано:

протокол про адміністративне правопорушення № 1974/04-36-07-10 від 11.12.2025, у якому наявні пояснення ОСОБА_1 про те, що він із протоколом не згоден;

корінець повідомлення від 03.12.2025 про складання протоколу на 12.12.2025;

повідомлення про запрошення до контролюючого органу для підписання протоколу від 03.12.2025 на 12.12.2025;

4.Положення закону та підзаконні нормативно-правові акти якими керується суд.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Згідно ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст. 86.2 Податкового кодексу України, за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 42.1 Податкового кодексу України, податкові повідомлення - рішення, податкові вимоги або інші документи з питань адміністрування податків, зборів, платежів, податкового контролю, у тому числі з питань проведення перевірок, звірок, адресовані контролюючим органом платнику податків, повинні бути складені у письмовій формі, відповідним чином підписані та у випадках, передбачених законодавством, завірені печаткою такого контролюючого органу і відображатися в електронному кабінеті.

Відповідно до ст. 42.2 Податкового кодексу України, документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Відповідно до абзацу 2 ст. 42.5 Податкового кодексу України, у разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

Відповідно до п.4, п.7, п.8, п.9, п.11, п.12 розділу 2 Інструкції з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення затвердженої Наказом Міністерства фінансів України від 02.07.2016 № 566:

п.4 - зміст Протоколу повинен відповідати вимогам, викладеним у статті 256 КУпАП;

п.7 - особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право надати пояснення і зауваження щодо змісту Протоколу;

п.8 - при складанні Протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права й обов`язки, передбачені статтею 63 Конституції України та статтею 268 КУпАП, про що робиться відмітка у Протоколі. Про ознайомлення із Протоколом особа щодо якої він складений, ставить у протоколі свій підпис. У разі відмови поставити підпис про це робиться відповідний запис у протоколі, який засвідчується підписом посадової особи органу доходів і зборів;

п.9 - протокол складається у двох примірниках, що підписується посадовою особою, яка склала Протокол, особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, а також свідками і понятими, якщо такі є;

п.11 - один примірник Протоколу під підпис вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності;

п.12 - у разі неможливості складання Протоколу за місцем вчинення адміністративного правопорушення Протокол складається в органі доходів і зборів. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, запрошується до органу доходів і зборів для складання та підписання Протоколу. У запрошенні зазначаються дата, час та місце складання Протоколу. Запрошення вважається належним чином врученим, якщо воно надіслано за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, рекомендованим листом з повідомленням про вручення або вручено особисто такій особі;

п.13 - у разі неявки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у визначений у запрошенні час складається акт довільної форми, який засвідчує факт такої неявки. Акт підписується не менш як трьома посадовими особами контролюючого органу та реєструється у журналі реєстрації актів, що засвідчують факт неявки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до ч.2 ст.254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. ст. 251 та 252 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

В контексті наведеного слід відмітити, що дотримання передбаченої законом процедури та порядку притягнення особи до відповідальності має виключно важливу роль для встановлення об`єктивної істини органом, на який законом покладено повноваження, зокрема, щодо розгляду справ про адміністративне правопорушення. Порушення норм процесуального права суб`єктом владних повноважень при складанні протоколу про вчинення адміністративного правопорушення зводить нанівець саму суть та завдання, покладені в основу поняття адміністративної відповідальності, оскільки ускладнює, а подекуди й унеможливлює встановлення судом, що розглядає справу про адміністративне правопорушення, об`єктивної сторони вчинюваного порушення та вини особи в його вчиненні.

Норма частини й статті 163-1 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Відповідно до підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Пунктом 54.1 статті 54 Податкового кодексу України встановлено, що крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Згідно з пунктом 56.1 статті 56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Абзацом другим підпункту 56.17.5 пункту 56.17 статті 56 Податкового кодексу України визначено, що день закінчення процедури адміністративного оскарження вважається днем узгодження грошового зобов`язання платника податків.

Відповідно до підпункту 56.17.1 пункту 56.17 статті 56 Податкового кодексу України процедура адміністративного оскарження закінчується днем, наступним за останнім днем строку, передбаченого для подання скарги на податкове повідомлення-рішення або будь-яке інше рішення відповідного контролюючого органу у разі, коли така скарга не була подана у зазначений строк.

Строк подання скарги про перегляд рішення про визначення грошового зобов`язання визначено у пункті 56.3 статті 56 Податкового кодексу України, положеннями абзацу 1 якого встановлено, що скарга подається до контролюючого органу вищого рівня у письмовій формі (за потреби - з належним чином засвідченими копіями документів, розрахунками та доказами, які платник податків вважає за потрібне надати з урахуванням вимог пункту 44.6 статті 44 цього Кодексу) протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу, що оскаржується.

Відповідно до абзаців 1, 4 пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Положеннями пункту 179.7 статті 178 Податкового кодексу України визначено, що фізична особа зобов`язана самостійно до 1 серпня року, що настає за звітним, сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену в поданій нею податковій декларації. Сума податкових зобов`язань, донарахована контролюючим органом, сплачується до відповідного бюджету у строки, встановлені цим Кодексом.

Разом з тим абзац 2 пункту 57.3 статті 57 Податкового кодексу України передбачає, що у разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 календарних днів, наступних за днем такого узгодження.

Системний аналіз зазначених норм закону, у тому числі норма про те, що днем узгодження грошового зобов`язання платника податків є день закінчення процедури адміністративного оскарження, свідчить, що у разі якщо платник податків не подає скаргу на податкові повідомлення-рішення до контролюючого органу вищого рівня чи не оскаржує їх до суду, то визначені в них грошові зобов`язання з відповідного податку вважаються узгодженими на наступний день за останнім днем строку для подання скарги до контролюючого органу вищого рівня, передбаченого у пункті 56.3 статті 56 Податкового кодексу України.

Своєю чергою, останнім днем строку, передбаченого у пункті 56.3 статті 56 Податкового кодексу України, є десятий календарний день, що настає за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення.

Таким чином, днем узгодження нарахованих платнику податків контролюючим органом податкових зобов`язань, у разі якщо платник податків не подає скаргу на податкові повідомлення-рішення до контролюючого органу вищого рівня чи не оскаржує їх до суду, є одинадцятий календарний день, що настає за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення.

5.Оцінка суду.

Як видно із матеріалів, наданих представником ОСОБА_1 , а саме, листа №95850/6/04-36-07-10-10 від 28.11.2025 року, ТОВ «СЄДНА» оскаржувало результати перевірки, подавши податковому органу заперечення (пояснення) до Акту перевірки, за наслідками чого скасовані висновки Акту перевірки в частині донарахування орендної плати у розмірі 162 636,30 грн. за період з 01.01.02025 року по 31.10.2025 року, в іншій частині висновки залишені без змін. У подальшому на підставі висновків перевірки щодо декларування показників плати за землю (орендної плати за земельні ділянки держаної або комунальної власності) за період з 01.01.2023 р. по 31.12.2024 р. на загальну суму 314 964,09 грн.», податковим органом складено податкове повідомлення-рішення № від 04.12.2025 року, яким ТОВ «СЄДНА» збільшено суму грошового зобов`язання за платежем «Орендна плата з юридичних осіб» (код платежу 18010600) у розмірі 393 705,11 гривень, з яких 314 964,09 гривень за податковими та/або іншими зобов`язаннями та 78 741,02 гривень за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами).

11.12.2025 року на підставі Акта перевірки відносно керівника ТОВ «СЄДНА» ОСОБА_1 податковим органом складений протокол №1974/04-6-07-10 про адміністративне правопорушення за частиною 1 статті 163-1 КУпАП, який по суті містить дані, які не відповідають об`єктивним обставинам перевірки, а тому й не містить у порушення вимог статті 251 КУпАП докази в справі про адміністративне правопорушення ті фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Виходячи з аналізу наведених вище норм податкового кодексу, нараховані контролюючим органом податкові зобов`язання ТОВ «СЄДНА» є неузгодженими, якщо триває процедура адміністративного оскарження, а тому й інкримінування посадовій особі тих обставин, щодо який податкове зобов`язання не є узгодженим, а отже, й таким, що не підлягає сплаті, є передчасним.

Об`єктивною стороною правопорушення передбаченого ст. 163-1 КУпАП, є відсутність податкового обліку або порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподанні або несвоєчасному поданні аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Таким чином, посадова особа при складанні протоколу має встановити, чи було порушено норми чинного законодавства та чи передбачено посадовими обов`язками таких осіб, ведення податкового обліку, зокрема, шляхом дослідження статуту товариства, посадові інструкції керівника, бухгалтера.

Частиною 3 ст. 8 Закону «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» визначено, що відповідальність за організацію бухгалтерського обліку та забезпечення фіксування фактів здійснення всіх господарських операцій у первинних документах, збереження оброблених документів, регістрів і звітності протягом встановленого терміну, але не менше трьох років, несе уповноважений орган (посадова особа), який здійснює керівництво підприємством, або власник відповідно до законодавства та установчих документів.

Відповідно до п. 44.1 ПК України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, інформації, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Відтак, як керівник суб`єкта господарювання так і бухгалтер, або інша уповноважена керівником особа може несе відповідальність за організацію бухгалтерського обліку та забезпечення фіксування фактів здійснення всіх господарських операцій у первинних документах, збереження оброблених документів, регістрів і звітності протягом встановленого терміну.

Але посадовою особою при складанні протоколу не з`ясовано обсяг повноважень, відповідальну особу за ведення податкового обліку на підприємстві за ведення податково обліку та подання податкової звітності.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях і всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином, сам по собі протокол не є належним доказом та не може бути доказом вчинення адміністративного правопорушення. Будь-яких інших доказів вини ОСОБА_1 щодо вчинення ним адміністративного правопорушення суду не надано, а тому суд приходить до висновку про відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП, у зв`язку з чим справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП (провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення).

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 247 п. 1, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , який притягається до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП закрити за відсутністю складу правопорушення.

Постанову може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набрала чинності

Суддя О.С. Наумова