Справа № 703/7662/25
ПОСТАНОВА

про відмову у задоволенні заяви про відвід

20 січня 2026 року суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Овсієнко І.В., за участю секретаря судового засідання Батаргіної Т.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сміла заяву особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 про відвід судді Смілянського міськрайонного суду Левчук Ольги Олександрівни від розгляду справи про адміністративне правопорушення №703/7662/25 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП,

у с т а н о в и в :

В провадженні судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Левчук О.О. перебуває справа про адміністративне правопорушення №703/7662/25 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП.

29.12.2025 представником особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, адвокатом Гаджуком В.О. подана заява про відвід головуючої судді Левчук О.О. від розгляду даної справи. В обґрунтування заяви про відвід посилається на існування підстав для сумнівів у неупередженості головуючої, що виключає розгляд нею справи про адміністративне правопорушення.

Особи, які беруть участь у розгляді справи про адміністративне правопорушення та суддя Левчук О.О. були повідомлені про час судового розгляду заяви, проте в судове засідання не з`явилися, при цьому захисником Гаджуком В.О. подано клопотання про розгляд заяви про відвід без його присутності, в якій доводи відповідної заяви підтримав, просив задовольнити.

Відтак, суд вважає за можливе розглянути заяву про відвід судді у відсутність осіб, що не з`явилися, а також без фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, в частині, необхідній для вирішення заявленого відводу, приходжу до наступного.

Відповідно до ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ч.2 ст. 7 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 246 КУпАП регламентовано, що порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судах визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Стаття 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачає, зокрема, що кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів безстороннім і справедливим судом.

Чинний Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить норм, які передбачають можливість заявити відвід судді від розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово зазначав, що деякі справи про адміністративні правопорушення за своєю суттю мають кримінальний характер та повністю підпадають під гарантії ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п. 21-22 рішення у справі "Надточій проти України", п. 53 рішення у справі "Гурепка проти України").

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16.02.2021 у справі №263/10894/20, вказано, що відповідно до усталеної судової практики, яка ґрунтується на системному аналізі міжнародних актів з урахуванням рішень Конституційного Суду України, суди в певних випадках вправі застосовувати принцип аналогії закону.

Крім того, Рада суддів України пунктом 4 рішення №34 від 08 червня 2017 року роз`яснила, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Аналогія закону це засіб заповнення прогалин у законодавстві, який полягає в застосуванні до нього іншої норми закону, яка регламентує подібні відносини.

Приймаючи до уваги вищевикладені обставини, зокрема наявність прогалин в національному законодавстві стосовно процесуального врегулювання розгляду суддею справ про адміністративні правопорушення і врегулювання права на відвід та порядку розгляду заяви про відвід по справам про адміністративні правопорушення, суд приходить до висновку про можливість застосування аналогії закону у найближчій галузі права, в даному випадку кримінальному процесуальному законі.

Згідно ст.75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 80 КПК України за наявності підстав передбачених статтями 75-79 цього Кодексу слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Мотиви особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та його захисника, адвоката Гаджука В.О. для відводу судді Левчук О.О. від розгляду справи про адміністративне правопорушення фактично зводяться до їх незгоди з відкладенням розгляду справи про адміністративне правопорушення, що мало місце 11.12.2025, тією обставиною, що того ж дня не було розглянуте по суті клопотання захисника про закриття провадження в справі на підставі пункту першого ст. 247 КУпАП, а також з рішенням про виклик в судове засідання посадової особи, якою складений протокол про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 .

При цьому, відповідно до ст. 245 КУпАП, серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

За приписами ст. 252 КУпАП оцінка доказів здійснюється органом (посадовою особою) за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Норми ст. 280 КУпАП визначають, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

На переконання суду, мотиви, викладені захисником, не свідчать про упередженість судді під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, оскільки вирішити коло питань, перелік яких наведений в нормі ст. 280 КУпАП, можливо лише після розгляду справи по суті, що передбачає вчинення всього обсягу дій, що передбачені у главах 22-23 КУпАП. Водночас, заявником відводу не заперечується, що станом на час звернення із заявою про відвід, розгляд справи не почався, оскільки судове засідання було відкладене, зміст протоколу про адміністративне правопорушення не оголошувався, пояснення особи, яка притягується до відповідальності, не заслуховувалися. В такому разі розглянути клопотання, заявлене захисником 11.12.2025 об`єктивно не було можливо.

Що стосується виклику в судове засідання співробітника поліції, який складав протокол про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , то зі змісту заяви не вбачаються будь-які підстави тлумачити дане процесуальне рішення інакше, ніж дії, спрямовані на повне та всебічне з`ясування обставин справи. За обставин випадку, коли інший учасник дорожньо-транспортної пригоди відсутній, як зокрема в даній справі, пояснення відповідної особи щодо обставин події можуть мати доказове значення не лише винуватості ОСОБА_1 в порушенні вимог Правил дорожнього руху, а і залежно від їх змісту, вказувати на невинуватість особи, що виключає адміністративну відповідальність.

Фактично заяву про відвід головуючій, сторона захисту обґрунтовує виключно незгодою з порядком розгляду справи та процесуальними рішеннями судді, що пов`язані із відкладенням судового розгляду та викликом співробітника Національної поліції.

Враховуючи викладене, заявником не доведена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді та унеможливлювали ухвалення суддею об`єктивного рішення у справі, доводи викладені в заяві про відвід, не містять доказів, що вказують на необ`єктивність чи упередженість судді, а посилання на існування обставин, що є підставами відводу, суд вважає хибним.

Проаналізувавши заяву про відвід судді, її обґрунтування, суд дійшов висновку, що у ній не наведено підстав, які б виключали участь судді Левчук О.О. у розгляді справи про адміністративне правопорушення.

Відтак, заява про відвід судді є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 75, 80, 81,82 КПК України,

п о с т а н о в и в :

В задоволенні заяви захисника, адвоката Гаджука Василя Олександровича, поданої в інтересах особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 про відвід судді Смілянського міськрайонного суду Левчук Ольги Олександрівни від розгляду справи про адміністративне правопорушення №703/7662/25 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП - відмовити.

Постанова окремому оскарженню не підлягає.

Суддя І.В.Овсієнко