П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 січня 2026 року місто Київ

Суддя Подільського районного суду м. Києва Ларіонова Н.М., за участю представника Енергетичної митниці - Хотинського О.С., захисника - адвоката Яценка О.С., розглянувши матеріали, які надійшли від Енергетичної митниці Державної митної служби України, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого керівником ТОВ «Вест Ойл Газ Трейдінг», зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

- за ч. 1 ст. 485 Митного кодексу України, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до зовнішньоекономічного контракту від 05.12.2022 № 22-91, укладеного між ТОВ «Вест Ойл Газ Трейдінг» та компанією UAB «Gazimpeksas» на митну територію України за митною декларацією типу «ІМ 40 ЕА» № 22UA68U1 від 23.12.2022 було ввезено товар «газ вуглеводневий скраплений», код згідно з УКТ ЗЕД 18, у кількості 19270 кг. Заявлена митна вартість товару склала 568599,14 грн.

До митного контролю та митного оформлення вказаного товару були надані документи, передбачені ст. 335 МК України, зокрема:

- інвойс (invoice) від 21.12.2022 № GAZ 0410876;

- декларація-інвойс, складена уповноваженим (схваленим) експортером, від 21.12.2022 № GAZ 0410876;

- міжнародна товаротранспортна накладна (CMR) від 09.12.2022 BL/6А № 1092076;

- сертифікат якості від 02.12.2022 № В 22-26.

Згідно поданих документів та заявлених у митній декларації відомостей було сплачено:

- мито у сумі 0,00 грн (ставка мита 0%);

- акцизний податок у сумі 72302,89 грн (ставка 52,00 Євро за 1000 літрів при 15о С);

- податок на додану вартість у сумі 44863,14 грн (на день оформлення товару ставка становила 7%).

Відповідно до вимог частини 2 статті 44 Митного кодексу України (в редакції, яка була чинна на момент митного оформлення та діяла з 01.10.2022) у разі переміщення товарів через митний кордон України країна походження товару обов`язково заявляється (декларується) митному органу шляхом зазначення в митній декларації назви країни походження товару, щодо ввезення якого в Україну застосовується кількісні обмежень (квот), інших заходів економічного характеру, що змінюються в односторонньому порядку або відповідно до двосторонніх чи багато сторонніх міжнародних договорів, укладених відповідно до закону, або заходів, що здійснюються відповідно до закону для забезпечення здоров`я населення чи суспільного порядку, а також у разі, якщо в митного органу є підстави для підозри в тому, що товар походить з країни, товари якої заборонені до переміщення через митний кордон України згідно із законодавством України.

Положеннями частин 2 і 3 статті 48 Митного кодексу України (в редакції, яка була чинна на момент митного оформлення та діяла з 01.10.2022) передбачено, що товари, походження яких достовірно не встановлено, випускаються у вільний обіг на митній території України за умови сплати ввізного мита за повними ставками Митного тарифу України. У разі неможливості достовірно встановити країну походження товарів, щодо яких застосовуються особливі види мита (антидемпінгове, компенсаційне, спеціальне або додатковий імпортний збір), такі товари випускаються у вільний обіг на митній території України за умови сплати особливих видів мита.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 17.08.2020 № 719 «Про запровадження спеціального мита на окремі товари походженням з російської федерації, що ввозяться на митну територію України» (далі Постанова КМУ № 719) запроваджено спеціальне мито на товари походженням з російської федерації, незалежно від інших видів мита у відсотках до митної вартості товарів за ставкою для газів скраплених за кодами згідно з УКТ ЗЕД 2711 12 11 00, 2711 12 19 00, 2711 12 94 00, 2711 12 97 00, 2711 13 10 00, 2711 13 91 00, 2711 13 97 00 та вуглеводнів з кодом згідно з УКТЗЕД 2901 10 00 10, що ввозяться на митну територію України в режимі імпорту - 3%.

Цією ж Постановою визначено, що у разі неможливості достовірно встановити країну походження товарів, щодо яких застосовується спеціальне мито, такі товари випускаються у вільний обіг на митній території України за умови сплати спеціального мита за визначеними ставками.

Згідно пунктів 6 та 7 частини 3 статті 335 Митного кодексу України у вставленому цим кодексом порядку в митній декларації декларантом або уповноваженою ним особовою зазначаються відомості про документи, що підтверджують дотримання обмежень, які виникають у зв`язку із застосуванням захисних, антидемпінгових та компенсаційних заходів (за наявності таких обмежень) у випадках, передбачених Митним кодексом України, надаються документи, що підтверджують країну походження товару.

Таким чином, з метою підтвердження заявленої в графі 34 МД країни походження товару (Європейський союз) ТОВ «Вест Ойл Газ Трейдінг» до митного оформлення було надано декларацію-інвойс, складену уповноваженим (схваленим) експортером від 21.12.2022 № GAZ 0410876, відомості про яку внесені до графи 44 МД.

Враховуючи вищезазначене, митне оформлення заявленого товару ТОВ «Вест Ойл Газ Трейдінг» за МД здійснено без застосування спеціальних заходів, а саме зі звільненням від сплати спеціального мита.

Згідно з ч. 8 ст. 264 МК України з моменту прийняття митним органом митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.

05.09.2025 року Управлінням боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил отримано службову записку Управління проведення митного аудиту № 19/19-03/5254 з додатками.

Відповідно до вказаної службової записки та додатків до неї посадовими особами Управління проведення митного аудиту на підставі наказу Енергетичної митниці від №78 від 20.05.2025 була проведена документальна невиїзна перевірка ТОВ «Вест Ойл Газ Трейдінг» щодо дотримання вимог законодавства України з питань митної справи щодо правильності, повноти нарахування та сплати митних платежів в частині застосування спеціального мита за митними деклараціями, в тому числі за митною декларацією від 23.12.2022 № 22UA68U1.

За результатами, проведеної документальної невиїзної перевірки ТОВ «Вест Ойл Газ Трейдінг», посадовими особами Енергетичної митниці складений Акт від 17.06.2025 № 20/25/7.6-19/44856874 (далі- Акт) та винесені податкові повідомлення - рішення від 01.08.2025 №№UA37, UA38.

Перевіркою було встановлено, що для товару, імпотованого ТОВ «Вест Ойл Газ Трейдінг» та оформленого за митною декларацією №22UA68U1 з наданням декларації-інвойсу, складеного уповноваженим (схваленим) експортером, від 21.12.2022 № GAZ 0410876 відповідно до інформації отриманої від уповноваженого органу країни експортера не підтверджено преференційне походження (країна походження) зазначеного товару (Європейський союз).

Таким чином, преференційне походження (країна походження) товару імпортованого ТОВ «Вест Ойл Газ Трейдінг» та оформленого за митною декларацією №22UA68U1 з наданням декларації-інвойсу, складеного уповноваженим (схваленим) експортером, від 21.12.2022 № GAZ 0410876 не підтверджено та відповідно, оформлення товару повинно було бути здійснено зі сплатою спеціального мита за ставкою 3% у сумі 17057,97 грн.

Крім цього, порядок визначення бази оподаткування ПДВ для товарів, які ввозяться на митну територію України, послуг, які поставляються нерезидентами на митній території України, визначено Податковим кодексом України.

Відповідно до п. 190.1 ст. 190 Податкового кодексу України базою оподаткування ПДВ для товарів, що ввозяться на митну територію України, є договірна (контрактна) вартість, але не нижче митної вартості цих товарів, визначеної відповідно до розділу ІІІ МК України, з урахуванням мита та акцизного податку, що підлягають сплаті і включаються до ціни товарів.

Враховуючи, що мито є однією із складових бази оподаткування ПДВ, а спеціальне мито не було застосоване зазначене спричинило невірний розрахунок ПДВ.

Таким чином, за митною декларацією від 23.12.2022 №22UA68U1 мало бути сплачено ПДВ у сумі 46057,20 грн, що на 1194,06 грн менше ніж сплачено ТОВ «Вест Ойл Газ Трейдінг» (44863,14 грн) до Державного бюджету України.

Згідно з п. 54.4 ст. 54 Податкового кодексу України у разі надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтверджених відомостей щодо країни походження, вартісних, кількісних або якісних характеристик, які мають значення для оподаткування товарів і предметів при ввезенні (пересиланні) на митну територію України, по території вільної митної зони або вивезенні (пересиланні) товарів та предметів з митної території України або території вільної митної зони, які відрізняються від задекларованих під час митного оформлення, контролюючий орган має право самостійно визначити базу оподаткування та податкові зобов`язання платника податків шляхом проведення дій, визначених п. 54.3 цієї статті, на підставі відомостей, зазначених у таких документах.

Враховуючи те, що країна походження товару не підтверджена, зазначені дії призвели до недоборів митних платежів у сумі 18252,03 грн, (спеціальне мито у сумі 17057,97 грн, ПДВ у сумі 1194,06 грн) пункт 3 додатку 1 до Акту.

Статтею 278 МК України встановлено, що датою виникнення податкових зобов`язань із сплати мита у разі ввезення товарів на митну територію України чи вивезення товарів з митної території України є дата подання митному органу митної декларації для митного оформлення або дата нарахування такого податкового зобов`язання органом доходів і зборів у випадках, визначених цим Кодексом та законами України.

Частиною 2 статті 293 МК України передбачено, що особою, на яку покладається обов`язок зі сплати донарахованих митних платежів - грошового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки, є відповідний платник податків.

Відповідно до ч. 2 ст. 459 МК України суб`єктами адміністративної відповідальності за порушення митних правил можуть бути громадяни, які на момент вчинення такого правопорушення досягли 16-річного віку, а при вчиненні порушень митних правил підприємствами - посадові особи цих підприємств.

Особою, відповідальною за фінансово-господарську діяльність ТОВ «Вест Ойл Газ Трейдінг», на час оформлення митної декларації від 23.12.2022 №22UA68U1, був керівник підприємства ОСОБА_1 .

Таким чином, в діях керівника ТОВ «Вест Ойл Газ Трейдінг» ОСОБА_1 вбачаються ознаки порушення митних правил, відповідальність за які передбачена ст. 485 Митного кодексу України, а саме вчинення дій, спрямованих на заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів неправдивих відомостей щодо країни походження товару та надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, що призвело до недоборів митних платежів у розмірі 18252,03 грн.

В судове засідання з`явився захисник ОСОБА_1 - адвокат Яценко О.С., який просив застосувати до ОСОБА_1 штраф у розмірі 50 відсотків несплаченої суми митних платежів, оскільки ОСОБА_1 вину у вчиненні, адміністративного правопорушення визнає повністю, щиро кається, зазначає, що вчинив його під впливом омани з боку іноземного контрагента.

До початку судового засідання представник митного органу подав заяву, в якій просив визнати ОСОБА_1 винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 485 МК України, та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 150 відсотків несплаченої суми митних платежів.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

На підтвердження вини ОСОБА_1 до протоколу про порушення митних правил № 0481/903000/25 додано копії таких документів: протокол про ПМП № 0481/903000/25 від 28.10.2025; копія наказу про проведення документальної перевірки № 78; копія акту від 17.06.2025 №20/25/7.6-19/44856874; копія ППР від 01.08.2025 №UA37, №UA38; копія декларації ІМ 40 ЕА №22UА68U1; копія інвойса №0410876 від 21.12.2022; копія сертифікату якості №В 22-26 від 02.12.2022; копія експортної декларації №22LTVC0100EK330D0; копія контракту №22-91 від 05.12.2022.

З огляду на докази, додані до протоколу про порушення митних правил, винність ОСОБА_1 підтверджена належними, допустимими та достовірними доказами.

Відповідно до вимог ст. 524 МК України справа про порушення митних правил розглядається за місцезнаходженням митного органу, посадові особи якого здійснювали провадження у цій справі. У даному випадку - за місцем знаходження Енергетичної митниці.

Згідно з ч. 1 ст. 467 МК України, якщо справи про порушення митних правил розглядаються митними органами або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом.

Правопорушення виявлене 05 вересня 2025 року, матеріали надійшли до суду 02 грудня 2025 року, тобто, до закінчення шестимісячного строку, встановленого ч. 1 ст. 467 МК України.

Згідно зі ст. ст. 10, 11 КУпАП правопорушення визнається вчиненим: 1) умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків, 2) з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 03 червня 2005 року «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил» незаконне переміщення предметів із приховуванням від митного контролю - це їх переміщення через митний кордон України з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів чи способів, що утруднюють їх виявлення, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи одержаних незаконним шляхом або таких, що містять неправдиві дані.

Підставою для переміщення товарів через митний кордон є визначені нормативними актами документи, без яких неможливо одержати дозвіл митного органу на пропуск товарів через митний кордон. Це, зокрема, можуть бути митна декларація, контракт, коносамент, ліцензія, квота, товаросупровідні документи, дозвіл відповідних державних органів.

Документами, що містять неправдиві дані, є, зокрема, такі, в яких відомості щодо суті угоди, найменування, асортименту, ваги, кількості чи вартості товарів, а також їх відправника чи одержувача, держави, з якої вони вивезені чи в яку переміщуються, не відповідають дійсності.

Відповідно до ст. 489 МК України посадова особа при розгляді справи про правопорушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши та вивчивши документи, які долучені до протоколу про адміністративне правопорушення, слід дійти висновку, що керівником ТОВ «Вест ой Газ Трейдінг» ОСОБА_1 було здійснено заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів неправдивих відомостей щодо країни походження товару та надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, що призвело до недоборів митних платежів.

Провадження у справах про порушення митних правил згідно зі ст. 487 МК України, здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Вирішуючи питання про призначення виду стягнення за порушення митних правил, суддя бере до уваги, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Як убачається із адміністративного матеріалу, ОСОБА_1 вчинив дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів в сумі 18252, 03 грн.

Так Верховний Суд у своїй постанові від 22 травня 2018 року у справі № 359/1615/16-а, вказав, що диспозиція статті 485 Митного кодексу України передбачає декілька варіантів об`єктивної сторони передбаченого нею правопорушення, зокрема: - заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару; - неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості; - надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості; - несплата митних платежів у строк, встановлений законом; - інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів; - використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.

Аналіз диспозиції цієї статті свідчить про те, що наведені варіанти дій, які являють собою об`єктивну сторону даного правопорушення, можуть бути вчинені як умисно (в тому числі з непрямим умислом), так і у зв`язку з необережністю (недбалістю). Протилежний висновок судів про те, що суб`єктивна сторона даного правопорушення можлива лише у формі умислу, є безпідставним, оскільки особа, відповідальна за передбачені цією статтею дії, може прямо і не бажати настання відповідної мети, однак повинна усвідомлювати можливість настання наслідків своїх дій у вигляді неналежної сплати митних платежів.

З огляду на викладене, враховуючи обставини справи, вважаю за необхідне застосувати до особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, стягнення у виді штрафу в розмірі 50 відсотків несплаченої суми митних платежів, що складає 9 126, 01 гривень.

Оцінивши докази, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні обставини справи в їх сукупності, беручи до уваги, щире каяття та визнання вини, приходжу до переконання, що у діях ОСОБА_1 наявний склад правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 485 МК України, а тому останній підлягає притягненню до відповідальності за порушення митних правил.

Відповідно до ч. 4 ст. 2 КУпАП, питання щодо адміністративної відповідальності за порушення митних правил регулюється Митним кодексом України. Згідно з ч. 1 ст. 487 МК України, провадження у справі про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення. Враховуючи викладене, справи про порушення митних правил розглядаються не за нормами КАС України, а у порядку МК України та КУпАП, якими непередбачено стягнення судових витрат, окрім як стягнення судового збору у порядку ст. 40-1 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладання адміністративного стягнення стягується судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що на час винесення судом рішення становить 665,60 грн., в зв`язку з чим, відповідно до вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з правопорушника підлягає стягненню в дохід держави судовий збір у вказаному розмірі.

Керуючись ст. ст. 465, 485, 527, 529 МК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 485 МК України, та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 9 126, 01 (дев`ять тисяч сто двадцять шість) гривень 01 копійок, що становить 50 відсотків несплаченої суми митних платежів.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 665 (шістсот шістдесят п`ять) гривень 60 копійок.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Штраф має бути сплачений добровільно не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу після набрання нею законної сили, а в разі оскарження постанови, не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати штрафу у добровільному порядку у встановлений строк, копія постанови буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з дня набрання постановою законної сили.

Згідно з ст. 308 КУпАП у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з порушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та витрати на облік правопорушення.

Суддя Н. М. Ларіонова