Провадження № 3/554/9/2026
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.01.2026 р. м. Полтава

Суддя Шевченківського районного суду міста Полтави Горбунова Я.М., за участю адвоката Пелих Н.В., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Полтавського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Полтавській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код не відомий, громадянин України, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №211768 від 05.12.2025 р. о 14 год. 23 хв. ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_2 , вчинив дрібне хуліганство, а саме, нецензурно виражався та погрожував фізичною розправою ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок.

ОСОБА_1 в судове засідання з`явився, вину у вчиненні адміністративного правопорушення заперечував. Зазначив, що того дняйого дії були вимушеною реакцією, так як він зайшов на територію підприємства, де знаходиться керівництво підприємства, на якому він працював, і в цей момент до нього на подвір`ї підійшов чоловік та почав говорити, що не пропустить, а тому зреагувавши на такі агресивні дії, та на те, що порушують його особисті кордони, він висловився нецензурною лайкою. При цьому він не вважає, що порушував громадський порядок, а от за свої дії міг би вибачитися, але в площині звичайних людських відносин.

Адвокат Пелих Н.В. посилалася на відсутність об`єктивної сторони дрібного хуліганства у діях ОСОБА_1 , зазначила, що у діях останнього відсутній склад адміністративного правопорушення. Територія підприємства не є громадським місцем, а наявність у той момент людей на території не свідчить про те, що було порушено спокій громадян. Висловлювання ОСОБА_3 в адресу ОСОБА_2 носили суто розмовний характер між чоловіками і ОСОБА_3 не мав наміру порушувати громадський порядок.

Потерпілий ОСОБА_2 пояснив, що працює на підприємстві КАТП-1628охоронцем. 05.12.2025 він разом із іншими працівниками стояв на вулиці, в той час як на територію підприємства зайшов невідомий йому чоловік та намагався пройти повз охорони не зупиняючись та без пояснень причин свого візиту. ОСОБА_2 підійшов до нього з метою запитати куди він прямує, як відразу у відповідь почув нецензурну лайку, словесні образи та погрози у грубій формі.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників процесу, вважає, що в діях ОСОБА_1 міститься склад правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ч.1ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно до ч. 2 ст.7КУпАПпровадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

З врахуванням загального визначення поняття адміністративного правопорушення, обов`язковою ознакою будь-якого адміністративного правопорушення є вина особи у його вчиненні (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно-небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

Згідно зі статтею 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст.252, 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно й об`єктивно дослідити обставини правопорушення і з`ясувати, чи було воно вчинено та чи винна в цьому дана особа.

Відповідальність заст. 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України №19 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю та винятковим цинізмом.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правових та інших соціальних норм, система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Так, з пояснень як самого ОСОБА_1 так і з пояснень ОСОБА_2 та дослідженого судом відеозапису подій, який додатний до матеріалів справи, вбачається, що 05.12.2025 р. ОСОБА_1 зайшов на територію підприємства, ОСОБА_2 запитав у нього хто він такий та куди прямує, на що ОСОБА_1 почав виражатися нецензурною лайкою, вигукнув фразу в адресу ОСОБА_2 «відійди з дороги (далі висловлювання в нецензурній формі), а то я тобі голову відірву» і пройшов далі, не надавши відповіді на запитання.

Суд критично оцінює пояснення ОСОБА_1 , та заперечення ним факту хуліганських дій, так як вони спростовуються доказами, зокрема, даними з відеозапису та поясненнями ОСОБА_2 .

Інші докази, надані в судовому засіданні, такі як позовна заява про поновлення на роботі ОСОБА_1 та протокол №21 віл 11.12.2025 Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Полтавського комунального автотранспортного підприємства № 1628, не містять інформації, яка б спростовувала висновки суду, а посилання на те, що дана подія була сфабрикована для того, щоб були підстави для звільнення ОСОБА_1 з роботи,не підтверджена жодним чином.

При накладенні стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, а саме те, що дане правопорушення посягає на громадський порядок, підтримання якого в суспільстві, де існує період воєнного стану, має особливе значення, враховує данні про особу порушника, який є людиною працездатного віку, але як повідомив ОСОБА_1 в суді на даний час не працює, і відповідно має можливість бути залученим до громадських робіт, а також враховує невизнання вини правопорушником , та вважає, що до ОСОБА_1 слід застосувати громадські роботи.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 40-1, 283, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Визнати винним ОСОБА_1 в скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді громадських робіт на строк 40 (сорок) годин.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі 665 (шістсот шістдесят п`ять) гривень 60 коп.

Постанова може бути оскаржена особою яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду через місцевий суд Шевченківського району міста Полтави.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Я. М. Горбунова