ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/1866/25 Провадження 3-зв/636/2/26
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.01.2026 м. Чугуїв

Суддя Чугуївського міського суду Харківської області Золотоверха О.О., розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Чугуєві заяву адвоката Худої Ірини Романівни, яка здійснює захист інтересів ОСОБА_1 , про відвід головуючого судді Грошової Н.М. у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 130 КУпАП стосовно ОСОБА_1 (справа №636/1866/25),

ВСТАНОВИЛА:

На розгляд судді надійшли матеріали за заявою адвоката Худої І.Р. про відвід головуючому судді Грошовій Н.М. у справі №636/1866/25 про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 130 КУпАП стосовно ОСОБА_1 , яка заявлена адвокатом через систему «Електронний суд» в письмовому вигляді.

В обґрунтування заяви зазначено наступне.

Відповідно до ст.ст. 1, 7 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності серед іншого має право заявляти клопотання. Положеннями КУпАП не передбачено спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і відповідно, не передбачають порядку розгляду заяви про відвід. Разом з тим, відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. Рішенням Ради суддів №34 від 08.06.2017 роз`яснено, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до КУпАП, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією. Відповідно до ст. 19 Закону України Про міжнародні договори України та ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини у своїх численних рішеннях неодноразово констатував, що норми КУпАП носять карний кримінально-правовий характер, а справи про адміністративні правопорушення за своєю суттю є кримінальними, тому адміністративні правопорушення підпадають під гарантії ст. 6 Конвенції (п. п. 21-22 рішення від 15.05.2008 у справі "Надточій проти України"). Найближчою за правовою природою суміжною галуззю процесуального права є кримінальне процесуальне право.

Відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що безсторонність, в сенсі п. 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі- тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі (рішення у справі "Білуха проти України", "Бочан проти України", "Газета "Україна-центр" проти України" та ін.)

З 24 липня 2025 року, з моменту надходження матеріалів справи до суду після до оформлення матеріалів справи, судові засідання тривалий час не призначалися. Лише наприкінці 2025 року та на теперішній час суд почав призначати судові засідання з мінімальними інтервалами між ними.

Судом було задоволено клопотання сторони захисту про виклик у судове засідання працівника поліції, однак поліцейський у судове засідання не з`явився. Незважаючи на це, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за його відсутності, чим фактично було позбавлено сторону захисту можливості поставити запитання та здійснити його допит у судовому засіданні. За умови своєчасного та належного призначення судових засідань після направлення справи на дооформлення була б можливість вжити заходів для забезпечення явки працівника поліції та здійснити його допит. Натомість на теперішній час суд фактично позбавив сторону захисту такої можливості, посилаючись на обмеженість часу для відкладення розгляду справи.

Перше судове засідання після надходження матеріалів справи до суду було призначене лише на 24 жовтня 2025 року. Однак не всі матеріали були відскановані та завантажені до підсистеми Електронний суд, у зв`язку з чим сторона захисту була позбавлена можливості належним чином ознайомитися з матеріалами справи, що унеможливлювало розгляд справи по суті та зумовлювало необхідність відкладення судового розгляду.

Наступне судове засідання, призначене на 2 грудня 2025 року, також було формально відкладене з тієї ж підстави через відсутність усіх завантажених документів у Google Диск у підсистемі Електронний суд.

Після цього судове засідання відбулося 19 грудня 2025 року, де вирішилося питання про виклик поліцейського.

Наступне засідання, призначене на 21 січня 2026 року, також не відбулося.

Лише 23 січня 2026 року фактично було розпочато розгляд справи по суті.

Таким чином, з липня 2025 року справа перебуває у провадженні суду, однак її розгляд по суті було розпочато лише 23 січня 2026 року, що свідчить про тривале затягування судового розгляду та обмеження реалізації стороною захисту своїх процесуальних прав.

Так, фактичного розгляду справи в судовому засіданні не відбулось, суддя позбавила сторону захисту права на доступ до правосуддя та права на справедливий розгляд справи об`єктивним та безстороннім судом.

Таким чином, поведінка судді, яка спрямована на порушення прав та свобод учасників справи, порушення суддею приписів чинного законодавства та основоположних принципів та засад судочинства, та зокрема принципу правової визначеності, є грубим нехтуванням гарантіями, передбаченими ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. Вказані відомості є тими обставинами, які викликають сумнів у неупередженості та безсторонності судді по даній справі. Така поведінка судді Грошова Н.М. перешкоджає належному та справедливому розгляду даної справи незалежним і безстороннім судом, як це гарантовано ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини і громадянина, прийнятою 04.11.1950 року, ратифікованою Україною 17.07.1997 року та набрала чинності 11.09.1997 року, та викликає сумнів в об`єктивності та неупередженості особи, яка здійснює правосуддя.

Зважаючи на порушення суддею прав ОСОБА_1 на доступ до правосуддя, вважаю, що не забезпечивши достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу безсторонності судді, неможливо досягти дієвості судового розгляду при вирішенні справи про адміністративне правопорушення, через що наявні обґрунтовані підстави для відводу судді по даній справі.

Відтак, вважаю, що суддя Чугуївського районного суду Харківської області Грошова Н.М. не може здійснювати правосуддя в даній справі, оскільки подальша її участь в судовому розгляді лише перешкоджатиме належному та об`єктивному вирішенню даної справи та надалі порушуватиме права ОСОБА_1 , як особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на доступ до правосуддя.

Адвокат Худа І.Р. в судове засідання не з`явилася, про місце та час судового розгляду була повідомлена своєчасно та належним чином, шляхом направлення повістки через систему «Електронний суд».

Оскільки КУпАП відводи та самовідводи суддів не передбачає, судді користуються аналогією закону.

Положення чинного КУпАП не містять норм, які б регулювали питання відводу і самовідводу судді при вирішенні справ про адміністративні правопорушення.

Але ситуації, коли підстави для самовідводу виникають, дуже поширені.

Рада суддів України в п. 4 рішення № 34 від 08.06.2017 роз`яснила, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Внаслідок цього, суди за аналогією використовують положення Кримінального процесуального кодексу України.

Суддею з урахуванням положень ст.81 КПК України, визнано можливим проводити розгляд заяви про відвід за відсутності осіб, що не з`явилися.

Вивчивши заяву про відвід, вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши надані для огляду матеріали справи №636/1866/25, судом встановлено наступне.

07.03.2025 до Чугуївського міського суду Харківської області надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 130 КУпАП стосовно ОСОБА_1 (протокол про адміністративне правопорушення від 27.01.2026).

Протоколом автоматизованого розподілу справ від 07.03.2025 справу передано на розгляд судді Карімова І.В.

10.03.2025 адвокат Турчак М.В., яка представляє інтереси ОСОБА_1 на підставі договору про надання правової допомоги, надала до суду через систему «Електронний суд» заяву про ознайомлення з матеріалами справи.

Постановою Чугуївського міського суду Харківської області від 21.05.2025 матеріали справи повернуто на дооформлення.

24.07.2025 матеріали справи повторно надійшли до суду.

Протоколом автоматизованого розподілу справ від 24.07.2025 справу передано на розгляд судді Грошовій Н.М.

Судове засідання по справі призначено на 24.10.2025, повістку про виклик адвоката Худої І.Р., яка представляє інтереси ОСОБА_1 на підставі договору про надання правової допомоги, сформовано 03.10.2025.

24.10.2025 адвокат Худа І.Р. надала до суду через систему «Електронний суд» заяву про ознайомлення з матеріалами справи.

02.12.2025 сформовано повістки про виклик на 02.12.2025 на ім`я ОСОБА_1 , ОСОБА_2

02.12.2025 адвокат Худа І.Р. надала заяву про відкладення судового засідання у зв`язку з зайнятістю.

02.12.2025 сформовано повістки про виклик на 19.12.2025 на ім`я ОСОБА_1 , ОСОБА_2

19.12.2025 адвокат Худа І.Р. через систему «Електронний суд» надала заяву про виклик свідка інспектора ОСОБА_3 ; про проведення розгляду справи в режимі відеоконференції; про визнання доказів недопустимими.

Постановою суду від 19.12.2025 задоволено клопотання про проведення розгляду справи в режимі відеоконференції. За участю адвоката Худої І.Р.

У судовому засіданні 19.12.2025, проведеному в режимі відеоконференції за участю адвоката Худої І.Р., задоволено клопотання про виклик свідка, та у зв`язку з бажанням ОСОБА_1 особисто приймати участь у розгляді справи, судове засідання відкладено на 21.01.2026 та 23.01.2026.

25.12.2025 здійснено виклик інспектора Мороз О.С. у судове засідання, призначене на 21.01.2026.

25.12.2025 сформовано повістки про виклик на 21.01.2026 на ім`я ОСОБА_1 , ОСОБА_2

21.01.2026 через систему «Електронний суд» адвокат Худа І.Р. подала клопотання про визнання доказів недопустимими, закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю події та складу правопорушення.

21.01.2026 у зв`язку з відсутністю вільних залів судових засідань судове засідання відкладено на 23.01.2026; здійснено повторний виклик інспектора Мороз О.С.

22.01.2026 сформовано повістки про виклик на 23.01.2026 на ім`я ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

У судовому засіданні 23.01.2026 проведеному в режимі відеоконференції за участю адвоката Худої І.Р., досліджено матеріали справи, вислухано пояснення адвоката, досліджено відеозапис, судове засідання відкладено за клопотанням адвоката Худої І.Р. на 26.01.2026.

26.01.2026 адвокатом Худою І.Р. заявлено заяву про відвід судді Грошовій Н.М.

Положеннями ст.ст.75,76 КПК України визначено підстави відводу щодо судді.

Згідно ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Згідно ст. 76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді касаційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або постанови суду касаційної інстанції.

Згідно вимог ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених ст. 75-79 КПК України суддя зобов`язаний заявити самовідвід, за цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Згідно ч. 1 ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу судді, який здійснює судове провадження одноособово, такий відвід розглядає інший суддя цього ж суду.

Дослідивши матеріали заяви про відвід, матеріали справи №636/1866/25 суддя вважає, що заява про відвід судді Грошовій Н.М. не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Відвід повинен бути вмотивований - з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Зі змісту заяви про відвід судді вбачається, що фактично захисник - адвокат Худа І.Р. не згодна із прийнятими суддею у справі процесуальними рішеннями, та наполягає на тому, що нівелювати негативні наслідки прийняття таких процесуальних рішень можливо лише шляхом зміни складу суду.

Відтак, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про відвід судді, так як обставини, на які посилається заявник, - незгода захисника із прийнятими головуючим у справі процесуальними рішеннями, не передбачено статтями 75,76 КПК України в якості підстав для відводу судді.

Приймаючи до уваги вищевикладене, суддя вважає, що відсутні підстави для задоволення заяви адвоката Худої І.Р. про відвід судді Грошової Н.М. від розгляду кримінальної справи №636/1866/25.

З врахуванням вищевикладеного, керуючись ст.ст.75,80,81 КПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити в задоволенні заяви адвоката Худої Ірини Романівни, яка здійснює захист інтересів ОСОБА_1 , про відвід головуючого судді Грошової Н.М. у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 130 КУпАП стосовно ОСОБА_1 (справа №636/1866/25).

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Суддя О. О. Золотоверха