Справа № 305/4626/25
Номер провадження 3/305/2743/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.01.2026 Суддя Рахівського районного суду Закарпатської області Марусяк М.О., розглянувши матеріали, які надійшли від Рахівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, непрацюючого,

за ч.1 ст.126 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 №521972, складеним поліцейським СРПП Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області капралом поліції І.Немешем, 24 листопада 2025 року, о 03 годині 00 хвилин в м. Рахів, урочище Плешій, Закарпатської області, під час перевірки особи, яка керувала мотоциклом марки «КТМ 450» ОСОБА_1 , не зміг надати відповідні документи на мотоцикл, а саме: страховий поліс та реєстраційні документи, чим своїми діями порушив п.2.1 Правил дорожнього руху України, за що відповідальність передбачена ч.1 ст.126 КУпАП.

ОСОБА_1 про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином та своєчасно, у судове засідання, вп`яте, не з`явився, клопотання про відкладення розгляду справи не подав.

У відповідності до положень ст.268 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ст.126 КУпАП не є обов`язковою, тому враховуючи наведені положення, той факт, що ОСОБА_1 при повідомленні судом про місце і час розгляду справи, не з`явився у судові засідання, будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, клопотання про відкладення розгляду справи не подав, вважає за необхідне розглянути справу за відсутності особи, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Виходячи зі змісту статей 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до такого.

Так, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд, відповідно до вимог ст.ст.245, 280 КУпАП, повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші факти, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Статтями 7, 245-246 КУпАП встановлено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом; провадження у справах здійснюється на основі суворого додержання законності; завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її з точною відповідністю з законом.

Відповідно до ч.1 та ч.3 ст.270 КУпАП інтереси особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, і потерпілого, які є неповнолітніми або особами, що через свої фізичні або психічні вади не можуть самі здійснювати свої права у справах про адміністративні правопорушення, мають право представляти їх законні представники (батьки, усиновителі, опікуни, піклувальники). Законні представники та представники мають право знайомитися з матеріалами справи; заявляти клопотання; від імені особи, інтереси якої вони представляють, приносити скарги на рішення органу (посадової особи), який розглядає справу.

Відповідно до ст.8 Конституції України в Україні визначається і діє принцип верховенства права. Хоча у КУпАП і відсутнє визначення поняття неповнолітні, але ст.13 цього ж кодексу передбачає відповідальність неповнолітніх, до яких, як можна зрозуміти, відносять осіб віком від 16 до 18 років. Своєрідність неповнолітніх, як спеціального суб`єкта адміністративної відповідальності, передусім, полягає у тому фізичному (календарному) віці, який обумовлює психічний та фізіологічний розвиток особистості, набуття нею певних знань, навичок та вмінь, що дає змогу усвідомлювати суспільну небезпечність своїх дій та керувати ними.

Істотного значення для захисту прав та інтересів неповнолітнього правопорушника набуває можливість участі його батьків або законних представників при першому поясненні та складанні протоколу про адміністративне правопорушення. При цьому існує потреба у визначенні процедури залучення батьків неповнолітнього до участі у провадженні у справі повідомлення батьків неповнолітнього правопорушника або інших осіб в якості його законних представників та виклик для складання протоколу або залучення їх у якості законних представників, можливість участі яких передбачена ст.270 КУпАП, що також відображено у частині 2 статті 33 Закону України «Про Національну поліцію».

Так, змістом частини 2 статті 33 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що проведення опитування неповнолітніх допускається тільки за участю батьків (одного з них), іншого законного представника або педагога.

Із адміністративних матеріалів, а саме протоколу серії ЕПР1 №521972 та копії паспорта громадянина України № НОМЕР_1 від 21 вересня 2022 року, вбачається, що ОСОБА_1 , народився ІНФОРМАЦІЯ_2 та на час вчинення адміністративного правопорушення має повних 17 років, тобто є неповнолітньою особою.

Попри це, поліцейським СРПП Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області капралом поліції І.Немеш при складанні протоколу про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 №521972 від 24 листопада 2025 року не було залучено та не зазначено законних представників неповнолітнього ОСОБА_1 .

Крім того, до протоколу про адміністративне правопорушення не додано пояснень ОСОБА_1 , відібраних в присутності його законного представника, а також пояснень батьків неповнолітньої особи, яка притягається до адміністративної відповідальності стосовно вчиненого правопорушення та їх документи.

Відповідно до ч.2 ст.251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

В порушення вимог ст.270 КУпАП, поліцейський, встановивши що особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, був неповнолітнім, не забезпечив участь його законного представника чи захисника, під час складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення, надання пояснень, хоча в цьому випадку зобов`язаний був такі дії вчинити, шляхом повідомлення і залучення до справи захисника та/або його батьків законних представників, як того вимагають загальні положення норм права як національного так і міжнародного, зокрема Конвенції ООН про права дитини, що регламентують захист прав дитини, а також особливість порядку притягнення неповнолітніх до відповідальності за вчинення правопорушення.

Відтак, докази по справі відносно неповнолітнього, здобуті посадовою особою з порушенням вимог ст.ст.251, 270 КУпАП, а саме: під час збирання доказів не залучено законного представника чи захисника, тобто з порушенням юридичних гарантій захисту прав і законних інтересів неповнолітнього, тому, є недопустимими.

Оскільки всі докази були здобуті з порушенням вимог ст.ст.251, 270 КУпАП, а саме без участі законного представника чи захисника неповнолітнього ОСОБА_1 , та з порушенням права на захист останнього, отже такі є недопустимими.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

У зв`язку з наведеним, суд вважає за необхідне провадження по справі щодо неповнолітнього ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.126 КУпАП, через недопустимість доказів в обґрунтування його винуватості у вчиненні вказаного правопорушення, у зв`язку з отриманням їх з порушенням права неповнолітнього на захист.

Враховуючи вимоги ст.40-1 КУпАП, судовий збір у сумі 665 гривень 60 копійок, слід віднести за рахунок держави.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 9, 40-1, 247, 266, 280, 283-284 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ :

Провадження по справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.126 КУпАП у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Судовий збір в сумі 665 гривень 60 копійок віднести за рахунок держави.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду через Рахівський районний суд Закарпатської області протягом 10 діб з дня її проголошення.

Суддя Рахівського районного суду: М.О. Марусяк