ЦЕНТРАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. МИКОЛАЄВА
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 січня 2026 року м. Миколаїв

Суддя Центрального районного суду м. Миколаєва Демінська О.І., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління патрульної поліції в Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працюючого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

02.01.2026 року о 01:00 год. за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 вчиняв конфлікт з ОСОБА_2 , намагався вибити ворота, кричав, виражався нецензурною лайкою, викинув сміття у двері ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян громадян, тим самим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судові засідання призначені на 13.01.2026 року та 20.01.2026 року, ОСОБА_3 до суду не з`явився та приводом на виконання постанови суду не доставлений. Згідно рапорту ДОП ВП №1 МРУП ГУП в Миколаївській області Семерні С., при здійсненні відпрацювання приводу за адресою проживання ОСОБА_1 , двері помешкання ніхто не відчинив, в усній бесіді сусіди повідомили, що ОСОБА_1 за адресою проживання тривалий час не бачили.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

ОСОБА_1 неодноразово сповіщався про час і місце розгляду справи за адресою, вказаною у протоколі про адміністративне правопорушення, був обізнаний про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не подавав письмових заперечень проти протоколу, пояснень та доказів, до суду не з`явився, його поведінка свідчить про не бажання брати участь у розгляді справи.

Відтак, суд відповідно до вимог ст.280 КУпАП, вважає за можливе провести розгляд справи за його відсутності, оскільки матеріали справи містять достатньо доказів на підставі яких можливо розглянути справу та винести рішення, що сприятиме досягненню завдань, визначених ст.245 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Так, вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення підтверджується дослідженими судом доказами:

- даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 201713 від 02.01.2026 року, із відомостями вказаного протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 було ознайомлено, про що останній поставив підпис, жодних заперечень чи зауважень не мав;

- заявою та письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 02.01.2026 року, згідно до яких остання просила вжити заходів до її сусіда ОСОБА_1 , який вибивав ворота її помешкання, кидав сміття на територію її помешкання, кричав, виражався нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою;

- даними відеозапису з нагрудної камери поліцейського долученого до протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 ..

Усі матеріали відеозапису, які здійснені за допомогою нагрудної камери поліцейських, додані до протоколу про адміністративне правопорушення у відповідності до статті 251 КУпАП.

Диспозицією ст. 173 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, а саме за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про хуліганство" №10 від 22 грудня 2006 року, при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Оцінивши досліджені у судовому засіданні докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство, і його дії слід кваліфікувати за ст. 173 КУпАП.

Враховуючи особу ОСОБА_1 , ступінь його вини, суд вважає, що відповідно до мети адміністративного стягнення, яке застосовується до особи з метою її виховання в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП) необхідним та достатнім для його виправлення буде застосування до ОСОБА_1 міри адміністративного стягнення у виді штрафу на користь держави у розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП України, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст.ст. 33-35, 40-1, 221, 252, 280, 283, п. 1 ч. 1 ст. 284, 285 КУпАП, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП і накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в доход держави в розмірі 85 (вісімдесят п`ять) грн.

Грошові кошти перерахувати до місцевого бюджету Центрального району на розрахунковий рахунок № UA0014483, Миколаївське ГУК/Централ. р н/21081100,код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37992030, код банку отримувача (МФО) 899998, код класифікації доходів бюджету 21081100.

На підставі ст. 40-1 КУпАП стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 665,60 гривень на користь держави.

Грошові кошти у розмірі 665,60 гривень в рахунок сплати судового збору перерахувати до УК у Центральний м. Миколаїв /Централ.р-н/22030101, на розрахунковий рахунок № UA0014483, код отримувача 37992030, банк Казначейство України (ЕАП), МФО 22030101.

Роз`яснити особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, що штраф має бути сплачений не пізніше як через 15 (п`ятнадцяти) днів з дня отримання постанови із наданням відповідної квитанції про сплату штрафу до канцелярії суду, у разі несплати добровільно штрафу протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня вручення копії постанови, при примусовому виконанні постанови суду згідно ч.2 ст.308 КУпАП, штраф підлягає стягненню у подвійному розмірі.

Постанова може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, потерпілим протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя О.І. Демінська