"21" січня 2026 р. Справа № 363/7321/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2026 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Рукас О.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянки України, директор ТОВ «ТОП ГВАРДІАН ФОРМ», місце знаходження за адресою: Київська область, Вишгородський район, м. Вишгород, вул. Набережна, буд.7/1, за ч. 1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває справа про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за фактом вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи головуючим суддею по справі визначено суддю Рукас О.В.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення № 3458/10-36-07-15 від 25.11.2025 року вбачається, що ОСОБА_1 займаючи посаду директора та головного бухгалтера ТОВ «ТОП ГВАРДІАН ФОРМ», здійснила ведення податкового обліку з порушенням п.44.1 ст.44, п.198.1, 198.2, 198.3, 198.6 ст.198 та п.201.1, 201.7, 201.10, 201.11 ст. 201 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VI зі змінами і доповненнями, оскільки було завищене від`ємне значення з ПДВ, що зараховується до складу наступного звітного періоду, на суму 205 642 грн., яке було виявлене під час позапланової виїзної перевірки від 07.11.2025 № 51759/10-36-07-15/42752897.

Таким чином, ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

У судове засідання будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце його проведення ОСОБА_1 не з`явилася, надала суду заяву, в якій просила проводити розгляд справи без її участі, провину визнала повністю, щиро розкаялась та просила обмежитись мінімальним покаранням. Відомості, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення та інших матеріалах справи, не оспорювала, підтвердила їх достовірність.

Відповідно до вимог ст.268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини встановлено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У Постанові ВП ВС від 12.01.2023 року у справі № 9901/278/21 було встановлено, що реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Оскільки ОСОБА_1 була належним чином повідомлена про дату, час і місце проведення судового розгляду справи про адміністративне правопорушення, клопотань про відкладення судового розгляду не надала, просила розгляд справи проводити за її відсутності, а справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 163-1 КУпАП, відповідно до ч. 3 ст. 268 КУпАП не належать до переліку справ, що розглядаються за обов`язкової присутності особи, що притягається до адміністративної відповідальності, то суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, підтверджується наступними доказами:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії № 3458/10-36-07-15 від 25.11.2025 року; зауважень та заперечень щодо протоколу та відомостей, викладених у ньому, не виявлено;

- витягом з акту від 07.11.2025 року № 51759/10-36-07-15/42752897 «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «ТОП ГВАРДІАН ФОРМ», податковий номер 42752897, щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за серпень 2025 року від`ємного значення з податку на додану вартість».

- відомостями про об`єкти оподаткування платника податків.

- заявою ОСОБА_1 від 21.01.2026 року, в якій вона визнала провину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

Відповідно до ч.1 ст.163-1 КУпАП встановлено, що відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України, - тягне за собою накладення штрафу у розмірі від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Оцінивши досліджені докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд приходить до висновку про те, що дії ОСОБА_1 які виразилися у порушенні керівником порядку ведення податкового обліку, правильно кваліфіковані за ч.1 ст. 163-1 КУпАП; провину ОСОБА_1 вважаю доведеною.

Відповідно до ч. 2 ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до ч. 2 ст. 33 та ч. 1 ст. 34 КУпАП обставин, що пом`якшують відповідальність за вчинене адміністративне правопорушення, судом не встановлено.

Відповідно до ч. 2 ст. 33 та ч. 1 ст. 35 КУпАП обставин, що обтяжують відповідальність за вчинене адміністративне правопорушення, судом не встановлено.

Відповідно до ст.ст. 23, 33 КУпАП при призначенні стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника та обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність і вважає, що оскільки адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, стягнення слід призначити у виді штрафу в межах санкції ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 40-1 КУпАП у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з особи, на яку накладено таке стягнення, стягується на користь держави судовий збір, розмір якого відповідно до ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» становить 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Внаслідок цього з ОСОБА_1 на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 665 грн. 60 коп.

Керуючись ст.ст. 23, 33, 34, 35, 40-1, 124, 254-256, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Пасічник ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, та призначити стягнення у виді штрафу у розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 (вісімдесят п`ять) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 665 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги в 10-ти денний строк з дня проголошення постанови.

Суддя О.В. Рукас