490/6166/25 від20.01.2026
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2026 року суддя Центрального районного суду м. Миколаєва Лященко В.Л., при секретарі Спінчевській Н.О., за участі представника митниці Квасниці Ю.А., представника ОСОБА_1 - адвоката Хацкової А.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про порушення митних правил, яка надійшла від Миколаївської митниці Державної митної служби України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , директора ТОВ «Брайтлі трейд», ,

- за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.483 Митного кодексу України,

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу, 26.05.2021 року до митного поста Чорноморської митниці митним брокером ТОВ МП «Термінал - Укрхарчозбутсировина», в особі декларанта ОСОБА_2 , на підставі Договору на митно-брокерське обслуговування від 15.05.2021 №1505/21, що укладений з ТОВ "Брайтлі Трейд", в особі директора ОСОБА_1 , подана періодична митна декларація (далі МД) типу ЕК 10 PP №UA508140/2021/001012, з метою оформлення у митний режим «експорт» товару «Олія соняшникова, сира, нерафінована», вагою нетто 110 000,00 кг (графа 38 МД), вартістю 2 758 800 гривень (графа 22 МД).

Разом з митною декларацією типу ЕК 10 PP №UA508140/2021/001012, в якості підстави для переміщення через митний кордон України вищевказаного товару, ТОВ «Брайтлі Трейд», через вказаного вище митного брокера до Чорноморської митниці подано наступні документи:

- зовнішньоекономічний контракт №SFO-3004 від 30.04.2021, укладений між ТОВ «Брайтлі Трейд» в особі директора ОСОБА_1 та угорської компанії «Borko Trade Hungary Kft» в особі директора ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 );

- рахунок-проформа №1 від 13.05.2021 до зазначеного вище контракту, який виставлено ТОВ «Брайтлі Трейд» (продавець) на адресу «Borko Trade Hungary Kft» (покупець) на виконання контракту.

27.05.2021 року до митного поста Чорноморської митниці митним брокером ТОВ МП «Термінал - Укрхарчозбутсировина», в особі декларанта ОСОБА_2 , на підставі Договору на митно-брокерське обслуговування від 15.05.2021 №1505/21, що укладений з ТОВ "Брайтлі Трейд", в особі директора ОСОБА_1 , подано періодичні митні декларації (далі МД):

- ЕК 10 PP №UA508140/2021/001026 з метою оформлення у митний режим «експорт» товару «Олія соняшникова, сира, нерафінована», вагою нетто 550 000,00 кг (графа 38 МД), вартістю 13 750 000 гривень (графа 22 МД);

- ЕК 10 PP №UA508140/2021/001027 з метою оформлення у митний режим «експорт» товару «Олія соняшникова, сира, нерафінована», вагою нетто 110 000,00 кг (графа 38 МД), вартістю 2 750 000 гривень (графа 22 МД).

Разом з вказаними митними деклараціями, в якості підстави для переміщення через митний кордон України вищевказаного товару, ТОВ «Брайтлі Трейд», через вказаного вище митного брокера до Чорноморської митниці подано наступні документи: зовнішньоекономічні контракти №SFO-3004/1 від 30.04.2021 та № SFO-3004/2 від 30.04.2021 та рахунок-проформа №1 від 13.05.2025 до контракту №SFO-3004/1 від 30.04.2021, і рахунок-проформа №1 від 13.05.2021 до контракту № SFO-3004/2 від 30.04.2021, які виставлено ТОВ «Брайтлі Трейд» (продавець) на адресу «Borko Trade Hungary Kft» (покупець) на виконання контрактів.

Крім того, з 10.06.2021 по 11.06.2021 до Чорноморської митниці митним брокером ТОВ МП «Термінал - Укрхарчозбутсировина» в особі декларанта ОСОБА_2 направлено додаткові митні декларації щодо товару «Олія соняшникова, сира, нерафінована»:

- ЕК 10 ДР №UA 508140/2021/001146 (вага 103 000 кг, вартість 2 575 000 гривень);

- ЕК 10 ДР №UA 508140/2021/001160 (вага - 510 000 кг, вартість 12 750 000 гривень);

- ЕК 10 ДР №UA 508140/2021/001161 (вага - 102 000 кг, вартість 2 558 160 гривень).

Згідно вказаних митних декларацій, заявлено відомості про відправника та вантажоодержувача товару «Олія соняшникова, сира, нерафінована», а саме: відправник/експортер ТОВ «Брайтлі Трейд», вантажоодержувач - «Borko Trade Hungary Kft».

В якості підставі для завершення митного оформлення зазначеного товару у митний режим «експорт» у гр. 44 митних декларацій типу ЕК 10 ДР №UA 508140/2021/001146, UA 508140/2021/001160, UA 508140/2021/001161, крім реквізитів інших документів, внесено реквізити контрактів №SFO-3004, №SFO-3004/1, №SFO-3004/2 від 30.04.2021, та додаткової угоди №1 від 13.05.2021 до контракту №SFO-3004, додаткової угоди №1 від 13.05.2021 до контракту №SFO-3004/1, додаткової угоди №1 від 13.05.2021 до контракту №SFO-3004/2, в особі директора ОСОБА_1 з компанією «Borko Trade Hungary Kft» (Угорщина) в особі директора ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ).

В подальшому, на підставі вказаних митних декларацій, 31.05.2021 товар «Олія соняшникова, сира, нерафінована» загальною вагою 715 000 кг, загальною вартістю 17 883 160 гривень вивезено за межі митної території України на борту т/х «SW Monaco I», прапор Панама.

17.03.2025 на адресу Миколаївської митниці надійшла відповідь від Сектору міжнародного поліцейського співробітництва ГУНП в Миколаївській області №46159-2025 щодо направлення запиту Миколаївської митниці від 23.01.2025 №7.16-2/20-018/8.5/251 до підрозділів Інтерполу в Угорщині та в Чеській Республіці.

Згідно відповіді правоохоронних органів Чеської Республіки, ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) не підписував зовнішньоекономічні контракти від 30.04.2021, та не вів жодної фінансово-господарської діяльності угорської компанії «Borko Trade Hungary Kft». З 28.10.2020 року, громадянина ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) виключено зі складу керівників компанії «Borko Trade Hungary Kft», тому на момент укладення контрактів, тобто з 30.04.2021 по 13.05.2021, та здійснення експортних зовнішньоекономічних операцій, тобто з 26.05.2021 по 11.06.2021, ОСОБА_3 (Якуб Бедріч) не міг діяти в інтересах зазначеної компанії, та підписувати відповідні зовнішньоекономічні контракти.

Згідно інформації головного управління ДПС у місті Києві Державної податкової служби України вбачається, що на момент переміщення вказаних товарів через митний кордон України, а саме в період часу з 29.04.2021 по 29.08.2022, на посаді директора ТОВ «Брайтлі Трейд» перебував громадянин ОСОБА_1 .

Згідно даних наявних в інформаційних ресурсах ГУ ДПС в місті Києві, станом на 12.06.2025, ТОВ «Брайтлі Трейд», податковий номер 44079944, перебуває на обліку в Правобережній ДПІ ГУ ДПС у м. Києві, як платник податків за основним місцем обліку з моменту реєстрації, а саме з 11.02.2021.

Податкова звітність з дня реєстрації підприємства по теперішній час не подавалась, документальні перевірки за період з 01.01.2021 по теперішній час не проводились.

Відповідно даних, наявних в ІКС «Єдине вікно подання електронної звітності» ДПС України, відсутні будь-які податкові накладні, де покупцем або продавцем сільськогосподарських товарів виступало ТОВ «Брайтлі Трейд».

Таким чином, директор ТОВ "Брайтлі Трейд" ОСОБА_1 вчинив дії, спрямовані на переміщення через митний кордон України товару - «Олія соняшникова сира, нерафінована» загальною вагою 715 000 кг, загальною вартістю 17 883 160 гривень, з приховуванням від митного контролю, шляхом подання митному органу як підстави для такого переміщення товару, підроблених документів, я саме: рахунків-проформ від 13.05.2021 №1 до контрактів від 30.04.2021 №SFO-3004, від 30.04.2021 №SFO-3004/1, від 30.04.2021 №SFO-3004/2, зовнішньоекономічних контрактів від 30.04.2021 №SFO-3004, №SFO-3004/1, №SFO-3004/2, та додаткової угоди №1 від 13.05.2021 до контракту №SFO-3004, додаткової угоди №1 від 13.05.2021 до контракту №SFO-3004/1, додаткової угоди №1 від 13.05.2021 до контракту №SFO-3004/2, а також шляхом надання у якості підстави для переміщення вищевказаного товару через митний кордон України, митних декларацій типу ЕК 10 ДР від 10.06.2021 №UA508140/2021/001146, від 11.06.2021 №UA508140/2021/001160 та від 11.06.2021 №UA508140/2021/001161, які містять неправдиві дані щодо одержувача вищевказаного товару «Borko Trade Hungary Kft» - тим самим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 483 Митного кодексу України.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату та час судового засідання повідомлявся належним чином.

Представник ОСОБА_1 - адвокат Хацкова А.О., заперечувала проти відомостей, зазначених в протоколі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та просила закрити провадження по справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 483 Митного кодексу України, та у зв`язку із закінченням строку притягнення до адміністративної відповідальності. Зазначила, що ТОВ "Брайтлі Трейд" було створено з використанням особистих документів ОСОБА_1 без його згоди та дозволу. ОСОБА_1 не підписував фінансово-господарських документів від імені ТОВ "Брайтлі Трейд", та документи не передавались брокерській компанії ТОВ МП "Термінал - Укрхарчозбутсировина". 15.10.2025 за фактом незаконного використання персональних даних та підробки підпису ОСОБА_1 звернувся із заявою до ТУ БЕБ в м. Києві. Крім вказаного, зазначила, що ОСОБА_5 митницею був порушений порядок отримання документів від іноземних правоохоронних органів. Так, у відповіді Інтерполу зазначено, що наведена ними інформація стосовно допитаної особи ОСОБА_6 надається виключно для використання поліцією з метою розслідування. Водночас, у володінні Державної митної служби була наявна інформація від митних органів Чеської республіки з аналогічною інформацією щодо зазначеної особи, отримана в 2023 році. У зв`язку з вказаним, у сторони захисту є підстави вважати, що уповноважені особи Миколаївської митниці звернулись до правоохоронних органів України з метою отримання інформації, проігнорувавши встановлений порядок для звернення до митних органів іноземних держав, оскільки дані відомості були підставою для провадження у справах про адміністративні правопорушення ще з 2023 року, а тому вважає, що строк притягнення до відповідальності ОСОБА_1 закінчився.

Представник Миколаївської митниці Державної митної служби України підтримав відомості, зазначені в протоколі, та просив притягнути до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 .

Заслухавши думки учасників справи, дослідивши наявні докази в їх сукупності, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ч. 1 ст. 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений МК України та іншими актами законодавства України порядок переміщення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів МК України чи іншими законами України, і за які МК України передбачена адміністративна відповідальність.

Згідно з ч. 1 ст. 486 МК України, завданням провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Згідно зі ст. 489 МК України, при розгляді справи про порушення митних правил повинно бути з`ясовано: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення від адміністративної відповідальності, а також з`ясовані інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положення ст. 487 МК України передбачають, що провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 466 МК України адміністративні стягнення за порушення митних правил не може бути застосовано інакше, як на підставі та в порядку, що встановлені цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 467 МК України справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються митними органами або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом.

У ч. 1 ст. 494 МК України визначено, що про кожний випадок виявлення порушення митних правил уповноважена посадова особа органу доходів і зборів, яка виявила таке порушення, невідкладно складає протокол за формою, установленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Диспозиція ч. 1 ст. 483 МК України передбачає відповідальність за переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.

Згідно з даними, зазначеними в протоколі про адміністративне правопорушення, ТОВ «Брайтлі Трейд» в особі керівника товариства ОСОБА_1 , на підставі митних декларацій ЕК 10 ДР №UA 508140/2021/001146; ЕК 10 ДР №UA 508140/2021/001160; ЕК 10 ДР №UA 508140/2021/001161 та рахунків-проформ від 13.05.2021 №1 до контракту від 30.04.2021 №SFO-3004, №SFO-3004/1 та №SFO-3004/2, зовнішньоекономічних контрактів від 30.04.2021 №SFO-3004, №SFO-3004/1, №SFO-3004/2, та додаткової угоди №1 від 13.05.2021 до контракту №SFO-3004, додаткової угоди №1 від 13.05.2021 до контракту №SFO-3004/1, додаткової угоди №1 від 13.05.2021 до контракту №SFO-3004/2, які містять неправдиві дані щодо одержувача товару компанія «Borko Trade Hungary Kft», в особі директора ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ), вчинив дії, спрямовані на переміщення товару «Олія соняшникова сира, нерафінована» загальною вагою 715 000 кг, вартістю 17 883 160 гривень.

Згідно відповіді правоохоронних органів Угорщини та Чеської республіки, компанія «Borko Trade Hungary Kft» зареєстрована на території Угорщини 13.07.2020 року, керівником компанії значився громадянин Чеської республіки ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) до 28.10.2020 року, зазначені в зовнішньоекономічних контрактах банківські рахунки компанії були закриті. ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) не вів фінансово-господарської діяльності від імені компанії «Borko Trade Hungary Kft».

Згідно інформації, що міститься в ІКС «Податковий блок» на момент укладання зовнішньоекономічних контрактів 30.04.2021 №SFO-3004, №SFO-3004/1, № НОМЕР_2 , згідно якої керівником підприємства ТОВ «Брайтлі Трейд», є ОСОБА_1 .

Дослідивши надані стороною обвинувачення документи, апеляційний суд доходить висновку, що жоден з наданих документів не підтверджує факту підписання документів саме ОСОБА_1 .

Відповідно до положень ст. 1 Закону України «Про електронний цифровий підпис» електронний підпис дані в електронній формі, які додаються до інших електронних даних або логічно з ними пов`язані та призначені для ідентифікації підписувача цих даних, а сертифікат відкритого ключа (далі - сертифікат ключа) документ, виданий центром сертифікації ключів, який засвідчує чинність і належність відкритого ключа підписувачу. Сертифікати ключів можуть розповсюджуватися в електронній формі або у формі документа на папері та використовуватися для ідентифікації особи підписувача.

Згідно ст. 6 Закону України «Про електронний цифровий підпис» до сертифіката ключа має містити такі обов`язкові дані: найменування та реквізити центру сертифікації ключів (центрального засвідчувального органу, засвідчувального центру); зазначення, що сертифікат виданий в Україні; унікальний реєстраційний номер сертифіката ключа; основні дані (реквізити) підписувача власника особистого ключа; дату і час початку та закінчення строку чинності сертифіката; відкритий ключ; найменування криптографічного алгоритму, що використовується власником особистого ключа; інформацію про обмеження використання підпису.

У ч. 2 ст. 18 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» визначено, що у процесі підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки дійсність таких підпису чи печатки підтверджується, за умови: використання для створення кваліфікованого електронного підпису чи печатки кваліфікованого сертифіката електронного підпису чи печатки, який відповідає вимогам, встановленим частиною другою статті 23 цього Закону; видачі кваліфікованого сертифіката електронного підпису чи печатки кваліфікованим надавачем електронних довірчих послуг та його чинності на момент створення кваліфікованого електронного підпису чи печатки; відповідності значення відкритого ключа його значенню, яке міститься в кваліфікованому сертифікаті електронного підпису чи печатки; правильного внесення унікального набору даних, які визначають підписувача чи створювача електронної печатки, до кваліфікованого сертифіката електронного підпису чи печатки; зазначення у кваліфікованому сертифікаті електронного підпису про використання в ньому псевдоніма (у разі його використання особою на момент створення кваліфікованого електронного підпису); підтвердження того, що особистий ключ, який використовувався для створення кваліфікованого електронного підпису чи печатки, зберігається в засобі кваліфікованого електронного підпису чи печатки; відсутності порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей кваліфікований електронний підпис чи печатка; дотримання вимог, встановлених частиною першою статті 17-1 цього Закону, на момент створення кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

Відповідно матеріалів справи, в митних деклараціях за №UA508140/2021/001026, №UA508140/2021/001027, №UA508140/2021/001146, №UA508140/2021/001160 та №UA508140/2021/001161 вказано, як особу підписанта ОСОБА_2 .

Разом з тим, копії рахунків-проформ від 13.05.2021 №1 до контракту від 30.04.2021 №SFO-3004, №SFO-3004/1 та №SFO-3004/2, зовнішньоекономічних контрактів від 30.04.2021 №SFO-3004, №SFO-3004/1, №SFO-3004/2, та додаткової угоди №1 від 13.05.2021 до контракту №SFO-3004, додаткової угоди №1 від 13.05.2021 до контракту №SFO-3004/1, додаткової угоди №1 від 13.05.2021 до контракту №SFO-3004/2 купівлі продажу товару «Олія соняшникова, сира, нерафінована» містять підписи від імені ОСОБА_1 , які ідентичні один одному, що може вказувати на використання факсимільного відтворення підпису або іншого аналога власноручного підпису.

Інші долучені стороною обвинувачення докази, лише доводять факт зазначення у митних деклараціях недостовірної інформації щодо отримувача товару - компанії «Borko Trade Hungary Kft» від імені директора ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ).

Згідно матеріалів справи, встановлено що 15.10.2025 ОСОБА_1 звертався із заявою до керівника Територіального управління БЕБ у м. Києві, в якій він просив внести відомості до ЄРДР про кримінальне правопорушення, передбачене ст. 205-1 КК України, за фактом використання без згоди і відома його персональних даних та копій документів для надання їх державному реєстратору з метою створення юридичної особи ТОВ «Брайтлі Трейд» (), а також підробки його підпису на відповідних установчих документах та договорах, які укладались підприємством від його імені.

Як вбачається із повідомлення Територіального управління БЕБ у м. Києві №23.24/3.4/2/15950-25 від 06.11.2025, за фактом зазначеним вище у повідомленні ОСОБА_1 про протиправне діяння, що містить ознаки кримінального правопорушення від 15.10.2025, Територіальним управлінням Бюро економічної безпеки у м. Києві внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000088 від 05.11.2025 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 205-1 КК України.

З урахуванням вищенаведеного, на даному етапі суд позбавлений можливості дати оцінку діям ОСОБА_1 за наслідками розгляду протоколу про порушення митних правил №0037/UA50400/2025 від 04.07.2025, оскільки у даному випадку вбачається наявність ознак кримінального правопорушення.

Разом з тим, суд не є органом, який уповноважений здійснювати збирання доказів для встановлення наявності або відсутності складу кримінального правопорушення. Такими повноваженнями наділені правоохоронні органи.

Встановлені судом обставини, потребують перевірки в порядку ст. 214 КПК України, направленої на встановлення та збирання доказів щодо обставин та осіб причетних до можливого виготовлення підробних документів та подальшого їх надання митному органу та використання з метою вчинення фінансових операцій, пов`язаних з незаконним переміщенням вантажу сільськогосподарської продукції через митний кордон України.

Вирішуючи вказане питання, зокрема, який закон слід застосовувати у цій справі під час направлення матеріалів справи органу досудового розслідування в порядку ст. 214 КПК України, суд доходить таких висновків.

04.07.2025 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Митного кодексу України та інших законів України щодо деяких питань адміністративної відповідальності за порушення митних правил, уточнення порядку виконання окремих митних процедур та усунення термінологічних неузгодженостей» від 25.03.2025 р. № 4323-ІХ.

Згідно вказаного закону ст. 496 МК України викладена у наступній редакції: якщо під час розгляду справи про порушення митних правил, суд дійде висновку про наявність у діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ознак кримінального правопорушення, він передає матеріали такої справи прокурору або органу досудового розслідування.

У разі закриття кримінального провадження за наявності в діях особи ознак порушення митних правил матеріали про таке порушення передаються до митного органу або до суду для притягнення зазначеної особи до адміністративної відповідальності. Постанова у такій справі виноситься у строк, передбачений частиною третьою статті 467 цього Кодексу.

Окрім того, положеннями цього закону, зокрема ч. 2 ст. 527 МК України передбачено, що у разі передання матеріалів справи про порушення митних правил прокурору або органу досудового розслідування на підставі частини першої статті 496 цього Кодексу постанова про закриття провадження у справі не виноситься.

В той же час, положеннями ст. 253 КУпАП, передбачено, що якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Окрім того, згідно ч. 2 ст. 284 КУпАП, постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

При цьому до КУпАП зміни не вносились та вони діяли на час вчинення та виявлення ознак порушення митних правил.

Відповідно до вимог ст. 8 КУпАП, особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення. Закони, які пом`якшують або скасовують відповідальність за адміністративні правопорушення, мають зворотну силу, тобто поширюються і на правопорушення, вчинені до видання цих законів. Закони, які встановлюють або посилюють відповідальність за адміністративні правопорушення, зворотної сили не мають.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.

Згідно ч. 3 ст. 3 МК України, норми законів України, які пом`якшують або скасовують відповідальність особи за порушення митних правил, передбачені цим Кодексом, мають зворотну дію в часі, тобто їх норми поширюються і на правопорушення, вчинені до прийняття цих законів. Норми законів України, які встановлюють або посилюють відповідальність за такі правопорушення, зворотної дії в часі не мають.

Судом встановлено що, правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_1 вчинено в період з 26.05.2021 по 27.05.2021, виявлено Миколаївською митницею після отримання відповіді на запит від сектору міжнародного поліцейського співробітництва ГУНП в Миколаївській області 17.03.2025, тобто до внесення змін до Митного кодексу України та набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Митного кодексу України та інших законів України щодо деяких питань адміністративної відповідальності за порушення митних правил, уточнення порядку виконання окремих митних процедур та усунення термінологічних неузгодженостей» від 25.03.2025 №4323-ІХ (набрав чинності 04.07.2025), яким посилюється відповідальність за вчинення порушення митних правил, оскільки цим законом передбачено, що у разі передання матеріалів справи про порушення митних правил прокурору або органу досудового розслідування на підставі частини першої статті 496 цього Кодексу постанова про закриття провадження у справі не виноситься, а у разі закриття кримінального провадження за наявності в діях особи ознак порушення митних правил матеріали про таке порушення передаються до митного органу або до суду для притягнення зазначеної особи до адміністративної відповідальності. Постанова у такій справі виноситься у строк, передбачений частиною третьою статті 467 цього Кодексу.

Таким чином, положення вказаного закону, який набрав законної сили 04.07.2025, погіршує становище особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Отже, у даному випадку, Закон від 25.03.2025 № 4323-ІХ (відповідно до ст. 8 КУпАП та ст. 3 МК України), не має зворотної дії у часі та його не можна застосовувати під час винесення рішення відносно ОСОБА_1 .

Відповідно ч. 4 ст. 3 МК України, у разі якщо норми законів України чи інших нормативно-правових актів з питань митної справи допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків підприємств і громадян, які переміщують товари, транспортні засоби комерційного призначення через митний кордон України або здійснюють операції з товарами, що перебувають під митним контролем, чи прав та обов`язків посадових осіб митних органів, внаслідок чого є можливість прийняття рішення як на користь таких підприємств та громадян, так і на користь митного органу, рішення повинно прийматися на користь зазначених підприємств і громадян.

У зв`язку наведеним, суд приймає рішення на користь особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та застосовує закон, який не погіршує становище особи, та який діяв на час виявлення порушення митних правил.

У даному випадку, суд застосовує закон, який діяв на момент вчинення та виявлення - 17.03.2025, порушення митних правил.

Згідно п. 1-3 ч. 1 ст. 527 МК України в редакції Закону від 26.02.2025 № 4495-VI, у справі про порушення митних правил митний орган або суд (суддя), що розглядає справу, виносить одну з таких постанов: про проведення додаткової перевірки; про накладення адміністративного стягнення; про закриття провадження у справі.

При цьому, суд звертає увагу, що частина друга цієї статті була викладена в іншій редакції, зокрема нею передбачалось, що у постанові про проведення додаткової перевірки зазначаються конкретні суб`єкти, завдання та строки перевірки. Ці дії не повинні порушувати права громадянина, шкодити господарській діяльності юридичної особи.

За таких обставин, аналізуючи наведені обставини у їх сукупності, суд приходить до висновку, що наявні підстави для закриття провадження по справі, відповідно до вимог ч. 2 ст. 284 КУпАП, та направлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення прокурору для організації перевірки та прийняття рішення згідно вимог ст. 214 КПК України.

Керуючись ст.ст. 7, 253, 268, 284, 285, 294 КУпАП, ст.ст. 465, 471, 527, 529 МК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 483 МК України закрити на підставі ч. 2 ст. 284 КУпАП.

Матеріали справи про адміністративне правопорушення надіслати на адресу Миколаївської обласної прокуратури для організації перевірки та прийняття рішення відповідно до вимог ст. 214 КПК України.

Копію постанови разом з матеріалами справи про адміністративне правопорушення за протоколом про порушення митних правил № 0037/UA504000/2025 від 04 липня 2025 року надіслати керівнику Миколаївської обласної прокуратури для виконання та начальнику Миколаївської митниці до відома.

Постанова суду (судді) у справі про порушення митних правил може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, стосовно якої вона винесена, представником такої особи або митним органом, який здійснював провадження у цій справі. Порядок оскарження постанови суду у справі про порушення митних правил визначається Кодексом України про адміністративні правопорушення та іншими законами України.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя В.Л. Лященко