ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2026 р. Суддя Марганецького міського суду Дніпропетровської області Хомченко С.І., розглянувши протокол Серії ВАД №868602 від 06.01.2026 року і матеріали, які надійшли з відділу поліції №1 Нікопольського РУП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянинка України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючої

за ч.1 ст. 173-2КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення 06.01.2026 року близько 10:00 год. ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 вчинила домашнє насильство в сім`ї психологічного та економічного характеру у відношенні чоловіка ОСОБА_2 в наслідок чого була завдана шкода психічному здоров`ю, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до такого висновку.

Законом 3733-ІХ від 22.05.2024 року, який набрав чинності 19.12.2024 року, внесені зміни до КУпАП та ст.173-2 цього Кодексу викладена у новій редакції.

Згідно диспозиції ч.1 ст.173-2 КУпАП( у діючій редакції) встановлена адміністративна відповідальність за вчинення домашнього насильства, тобто умисного вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Отже, наразі обов`язковою ознакою об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-2 КУпАП є наслідки у виді реального заподіяння шкоди фізичному чи психічному здоров`ю потерпілого.

Відповідно до ч.2 ст.8 КУпАП закони, які пом`якшують або скасовують відповідальність за адміністративні правопорушення, мають зворотну силу, тобто поширюються і на правопорушення, вчинені до видання цих законів.

Оцінюючи досліджені в судовому засіданні докази, суд враховує, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів, але й виступає як юридичний документ (процесуальна дія і процесуальне рішення компетентної особи, яка уповноважена його складати), який свідчить про порушення компетентною особою Національної поліції справи про адміністративне правопорушення (ст.254 і 255 КУпАП) та який визначає межі судового розгляду.

Зі змісту протоколу та викладеної у ньому суті правопорушення вбачається, що ОСОБА_1 не ставиться у провину завдання шкоди фізичному чи психічному здоров`ю потерпілого ОСОБА_2 , а вказано, що «вчинила домашнє насильство в сім`ї психологічного та економічного характеру у відношенні чоловіка ОСОБА_2 в наслідок чого була завдана шкода психічному здоров`ю».

Інші дії чи бездіяльність, у формі яких може бути вчинено домашнє насильство психологічного характеру, згідно з протоколом ОСОБА_3 не інкриміновані.

Отже, за дії, які зазначені у протоколі, наразі, після внесення змін до ст.173-2 ч.1 КУпАП вже не передбачена адміністративна відповідальність та такі зміни закону покращують становище особи, яка притягається до відповідальності, а тому безумовно підлягають застосуванню.

Суд позбавлений можливості вийти за межі протоколу про адміністративне правопорушення на погіршення становища особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оцінювати доведеність існування наслідків, які не ставились у вину, оскільки таким чином суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувачення та це суперечитиме як вимогам національного законодавства, так і стандартам, встановленим ЄСПЛ, що є неприпустимим.

За таких обставин, виходячи із сформульованої у протоколі суті правопорушення, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення за ч.1 ст.173-2 КУпАП, оскільки за такі дії законом вже не передбачена адміністративна відповідальність.

За вимогами ч. 2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього кодексу.

Питання наявності чи відсутності складу адміністративного правопорушення, за ознаками якого складений протокол про адміністративне правопорушення, у діях конкретної особи суд вирішує в межах протоколу, складеного відносно цієї особи, перевіряючи відповідність обставин, викладених у протоколі, фактичним обставинам провадження.

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

В Постанові від 08 липня 2020 року у справі№463/1352/16-а (провадження №К/9901/21241/18) Верховний Суд висловив правову позицію, згідно якої у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Таким чином, оскільки викладені у протоколі про адміністративне правопорушення обставини, не відображають всіх ознак інкримінованого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення за ч.1 ст. 173-2 КУпАП, не підтверджуються зібраними в адміністративному матеріалі об`єктивними доказами, тому провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247КУпАП.

Керуючись п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 173-2 КУпАП відносно ОСОБА_1 - закрити на підставі п.1 ч.1ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Марганецький міський суд Дніпропетровської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя: С. І. Хомченко