Провадження №3/932/5029/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 січня 2026 року суддя Шевченківського районного суду міста Дніпра Марущак С.Л., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з ГУ ДПС у Дніпропетровській області у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка працює керівником ТОВ «Селід», РНОКПП НОМЕР_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.1632 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , працюючи керівником ТОВ «Селід», яке розташоване в м.Дніпро, вул.Генерала Пушкіна, буд.1, допустила неподання/несвоєчасне подання до установи банку платіжного доручення на перерахування узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість згідно декларації з податку на додану вартість за серпень 2025 рік, по строку сплати 30.09.2025, чим порушила п.п.16.1.4 п.16.1 ст.16, п.57.1 ст.57 Податкового кодексу України.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, про місце і час розгляду справи сповіщена належним чином, клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надіслала. За таких обставин, на підставі ст.268 КУпАП, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи, вважаю необхідним провадження по справі закрити за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу та події адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-2 КУпАП, з наступних підстав.

Так, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд, відповідно до вимог ст.ст.245, 280 КУпАП, повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші факти, що мають значення для правильного вирішення справи.

Стаття 251 зазначає, що доказами по справі є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Так, диспозиція частини першої статті 163-2 КУпАП викладена наступним чином: неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів).

Тобто, адміністративна відповідальність особи настає, окремо за:

неподання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів);

несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів).

За своїм логічним змістом посадова особа не може одночасно відповідати за неподання та за несвоєчасне подання платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів).

Правова природа та призначення протоколу про адміністративне правопорушення свідчить про те, що він будучи процесуальним джерелом доказів, одночасно є документом у якому уповноважена службова особа висуває обвинувачення, яке підлягає доведенню перед судом.

При цьому, формулювання обвинувачення має містити істотні ознаки адміністративного правопорушення, передбачені інкримінованою статтею КУпАП, які умовно поділяються на: суб`єкт, об`єкт, суб`єктивну та об`єктивну сторони. Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення знаходить свій прояв у дії чи бездіяльності, що заборонені адміністративним правом, до яких може бути віднесено як неподання так і несвоєчасне подання платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів).

З огляду на вищевикладене, формулювання правопорушення повинно містити саме ті обставини, які на думку уповноваженої особи, яка його формулює, свідчать про вчинення особою саме конкретного адміністративно правопорушення та виключають інше. Такий підхід забезпечує особі право на захист, оскільки надає їй можливість визнавати або заперечувати обставини, які мають значення для справи.

Формулювання правопорушення викладене у вищевказаному протоколі свідчить про те, що особі вміняється одночасно два склади правопорушення, за які вона не може бути одночасно притягнута до адміністративної відповідальності.

Питання наявності чи відсутності складу адміністративного правопорушення, за ознаками якого складений протокол про адміністративне правопорушення, у діях конкретної особи суд вирішує в межах протоколу, складеного відносно цієї особи, перевіряючи відповідність обставин, викладених у протоколі, фактичним обставинам провадження.

Вийти за межі протоколу про адміністративне правопорушення на погіршення становища особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд позбавлений можливості, оскільки це суперечитиме як вимогам чинного законодавства, так і стандартам, встановленим ЄСПЛ.

На підставі викладеного, суд вважає необхідним справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 провадженням закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.247, 283-284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И Л А:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст.1632 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю складу і події адміністративного правопорушення.

Постанова судді може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Шевченківський районний суд міста Дніпра особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя

Шевченківського районного суду С.Л.Марущак

міста Дніпра