П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 січня 2026 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шепетко І.О., розглянувши матеріали справ про адміністративне правопорушення, що надійшли з Головного управління Держаної податкової служби у Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, особу встановлено на підставі паспорта громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий Чопським ВМ Ужгородського РВ УМВС України у Закарпатській області 14.08.2003, місце проживання: АДРЕСА_1 , ФОП, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , -

за ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

В ході проведення фактичної перевірки в ГО магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 », де здійснював підприємницьку діяльність ФОП ОСОБА_2 , який знаходиться за адресою АДРЕСА_2 встановлено, що підприємцем порушено порядок проведення розрахунків, а саме непроведення розрахункової операції через реєстратор розрахункових операцій та невидача відповідного розрахункового документа, а саме під час реалізації електротоварів та рукавиць на суму 8400,00 грн. (розрахунок за готівку) 18.11.2025 було здійснено чергову контрольно-розрахункову операцію, в результаті якої встановлено проведення розрахункової операції та не видачі чеку під час реалізації акумуляторної пили за ціною 2100,00, з яких 15 706,00 грн. не проведені через ПРРО. Отже встановлено факти вчинення не проведення розрахункової операції через ПРРО та невидача відповідних розрахункових документів. вперше на суму 8400,00 при контрольно-розрахункових операцій 14.11.2025. Наступні на загальну суму 15 706,00 грн. Дії ОСОБА_2 за порушення порядку проведення розрахунків, а саме порушення п.1 п.2 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 № 265/95-ВР кваліфіковані за ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

В судове засідання ОСОБА_2 не з`явився, хоча про час і місце розгляду справи повідомлявся судом своєчасно та належним чином, зокрема, шляхом надсилання судових повісток на адресу проживання, зазначену у протоколі.

Таким чином, судом вжито заходів для повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності про час і місце розгляду справи. Разом з тим, з боку вказаної особи, яка обізнана про складання відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення та про те, що розгляд такого здійснюється Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області, не вжито заходів для явки до суду, не подано жодних заперечень проти протоколу, як і клопотань про перенесення розгляду справи.

У постанові пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» зазначено, що недотримання строків розгляду цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Європейський суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, була обізнана про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, мала можливість отримати судові повістки за номером телефону, проте не вживала заходів для явки до суду, її поведінка свідчить про свідоме затягування розгляду справи з метою уникнення притягнення до адміністративної відповідальності.

За таких обставин, на підставі ч. 1 ст. 268 КУпАП суд вважає можливим розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Стаття 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» передбачає, що суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції, зокрема, зобов`язані:

1) проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок.

Використання програмних реєстраторів розрахункових операцій при оптовій та/або роздрібній торгівлі пальним забороняється;

2) надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).

Фізичні особи - підприємці, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість, при продажу товарів (крім підакцизних товарів, технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, лікарських засобів, виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння) або наданні послуг мають право в розрахунковому документі зазначати назву товару (послуги) у вигляді, що відображає споживчі ознаки товару (послуги) та ідентифікує належність такого товару (послуги) до товарної групи чи послуги;

Диспозиція ч. 1 ст. 155-1 КУпАП визначає склад адміністративного правопорушення, яке полягає у порушенні встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, зокрема: протокол про адміністративне правопорушення №3664/0716-07-05 від 18.11.2025, акт фактичної перевірки від 21.11.2025, та інші матеріали справи, суд приходить до висновку, що ОСОБА_2 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 155-1 КУпАП та про необхідність накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу, визначеного санкцією цієї статті на час вчинення правопорушення, у розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85,00 грн.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Згідно з п. 5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору, у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 грн.

Враховуючи наведене та керуючись ст.9,40-1,155-1,245,283,284,287-291 КУпАП,ст.4 Закону України «Про судовий збір», суд,-

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 155-1 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 грн. 00 коп. (вісімдесят п`ять гривень).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 605,60 грн. (шістсот п`ять гривень шістдесят копійок).

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її апеляційне оскарження.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з дня набрання постановою законної сили.

Суддя І.О. Шепетко