Справа № 642/6973/25
Провадження №3/642/38/26
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2026 року суддя Холодногірського районного суду м. Харкова Бородіна О.В., розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли до суду з Управління патрульної поліції Департаменту патрульної поліції в Харківській області у відношенні

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст. 156 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 2243664 від 28.10.2025, 28 жовтня 2025 року, близько 16-25 год., за адресою: м. Харків, вул. Євгена Котляра, буд. 16, в кафе «Полустанок», ОСОБА_1 здійснила роздрібну торгівлю алкогольних напоїв, а саме реалізувала прозору пластикову пляшку, об`ємом 0,5 літра, яка, зі слів гр-на ОСОБА_2 , є горілкою та була придбана за 90 грн.. Пляшка була без марки акцизного податку, чим було порушено вимогу ч.9 ст. 65 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», за що передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 156 КУпАП.

Особа стосовно якої складено протокол, ОСОБА_1 у судове засідання з`явилась, свою винуватість заперечувала, вказувала, що вона дійсно є ФОП та здійснює свою підприємницьку діяльність в кафе « ІНФОРМАЦІЯ_2 », проте у її закладі алкогольні напої відсутні, про що вона повідомляла також і працівників поліції. Під час складання протоколу, працівниками поліції не було виявлено у закладі жодного алкогольного напою. Також в той час у них в закладі відбувалось прибирання, та жодних відвідувачів не було. Особу, яка зафіксована на відеозаписі вона ніколи не бачила.

Також судом неодноразово здійснювався виклик свідка ОСОБА_2 , проте свідок до суду не прибув.

Суд вислухавши пояснення особи, що притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.ст.245,256,280 КпАП України, одним з завдань провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. При розгляді справи необхідно з`ясувати, чи було вчинено правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, а також інші обставини, які мають значення для справи.

Відповідно до ст. 7 КУпАП встановлено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ч.1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на підставі протоколу про адміністративне правопорушення в межах, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, шляхом перевірки за допомогою доказів, доданих до справи про адміністративне правопорушення, наявності відомостей, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення та встановлення в діях особи складу адміністративного правопорушення, передбаченого відповідною нормою КУпАП, що зазначена у протоколі про адміністративне правопорушення.

Із викладеного слідує, що під час розгляду справи, законодавець покладає на суд обов`язок, обумовлений з`ясуванням істотних обставин справи, перелік яких регламентовано законом, які слугують правовими підставами (підґрунтям) для прийняття рішення про визнання особи винуватою у скоєнні інкримінованого правопорушення та застосування до неї заходу державного примусу у вигляді накладення стягнення.

Склад адміністративного правопорушення - це сукупність законодавчо-визначених ознак, наявність яких дає підстави дійти висновку у кожному конкретному випадку щодо належної правової кваліфікації дій особи, та як наслідок прийняти рішення щодо можливості притягнення такої особи до юридичної відповідальності.

Відсутність (недоведеність) хоча б однієї із ознак складу адміністративного правопорушення унеможливлює прийняття рішення про притягнення особи до відповідальності та застосування відносно неї заходів державного примусу, зокрема накладення стягнення у виді штрафу.

Аналіз змісту диспозиції ч.1 ст. 156 КУпАП дає підстави дійти висновку про те, що на законодавчому рівні передбачена відповідальність за роздрібну або оптову торгівлю алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Частина 1 ст. 156 КУпАП є бланкетною нормою, і при кваліфікації дій правопорушника за цією статтею необхідно керуватися спеціальними Законами.

Об`єктом вказаного правопорушення є суспільні відносини у сфері торгівлі алкогольними та тютюновими виробами, а також у сфері охорони здоров`я населення. Зазначені відносини врегульовані на законодавчому рівні, зокрема -Законом України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», Податковим кодексом України.

Об`єктивна сторона правопорушення за ч. 1 ст.156 КУпАП передбачає дії суб`єкта підприємницької діяльності щодо порушення правил торгівлі алкогольними напоями і тютюновими виробами без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Суб`єктами указаного правопорушення можуть бути працівники торгівлі, громадського харчування, громадяни, які займаються підприємницькою діяльністю в цих галузях.

ОСОБА_1 підтвердила у судовому засіданні, що вона здійснює підприємницьку діяльність та зареєстрована як ФОП, видом діяльності є приготування та торгівля харчуванням, доставка харчування.

Відповідно до ч. 4 ст. 11 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів`алкогольні напої і тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством.

Відповідно до пп.14.1.107 п. 14.1ст. 14 Податкового кодексу України марка акцизного податку - це спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів, віднесений до документі суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів.

Відповіднодо ч. 1 та ч. 2 ст.226 Податкового кодексуУкраїни у разі виробництва на митній території України алкогольних напоїв і тютюнових виробів чи ввезення таких товарів на митну територію України платники податку зобов`язані забезпечити їх маркування марками встановленого зразка у такий спосіб, щоб марка акцизного податку розривалася підчас відкупорювання (розкривання) товару. Наявність наклеєної в установленому порядку марки акцизного податку встановленого зразка на пляшці (упаковці) алкогольного напою та пачці (упаковці) тютюнового виробу є однією з умов для ввезення на митну територію України і продажу таких товарів споживачам, а також підтвердженням сплати податку та легальності ввезення товарів.

Як вбачається із доданих до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 243664 від 28.10.2025 року, а саме протоколу огляду та вилучення від 28.10.2025, проведено огляд особистих речей ОСОБА_2 виявлено та вилучено прозору пляшку об`ємом 0,5 л. (горілка), однак до протоколу про адміністративне правопорушення не доданого жодного доказу стосовно того, що у вилученій пластиковій пляшці 0, 5 л, як вказано у протоколі зі слів із горікою, знаходиться саме алкогольний напій, та що він виготовлений промисловим способом та який не є фальсифікованим алкогольним напоєм. При цьому відповідальність за ст.156 КУпАП настає за продаж алкогольних напоїв, без марок акцизного податку саме промислового виробництва. Відповідальність за реалізацію фальсифікованих алкогольних напоїв передбачена ч. 1ст. 177-2 КУпАП.

Окрім цього, в протоколі про адміністративне правопорушення не міститься відомостей щодо виручки, одержаної від продажу алкогольного напою без акцизного маркування.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів та пального» роздрібна торгівля - діяльність по продажу товарів безпосередньо громадянам та іншим кінцевим споживачам для їх особистого некомерційного використання незалежно від форми розрахунків, у тому числі на розлив у ресторанах, кафе, барах, інших суб`єктах господарювання (у тому числі іноземних суб`єктах господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) громадського харчування.

Матеріали справи не містять належних доказів у підтвердження того, що роздрібна торгівля алкогольних напоїв мала місце в кафе «Полустанок», що розташоване за адресою: м. Харків, вул. Євгена Котляра, буд. 16.

Переглядом відеозапису нагрудної камери поліцейських встановлено, що поліцейські стоять на вулиці, та на зустріч ним йде чоловік, який тримає в руці пластикову бутилку. Працівники поліції його зупинили та спитала, що це за бутилка, на що чоловік відповів, що в бутилці горілка, яку він придбав неподалік у магазині. Після чого працівники поліції склали протокол особистого огляду та вилучення речей, в ході, якого у гр.. ОСОБА_2 вилучили пластикову бутилу ємкістю 0,5 л з прозорою рідиною. Після цього, поліцейські попрямували до приміщення кафе «Полустанок» та зайшли у середину. У приміщенні перебував чоловік, що здійснював прибирання та відвідувачів не було. Працівники поліції повідомили, що вони отримали інформацію що у кафе було здійснено продаж алкогольного напою без марки акцизного податку, на що останній заперечив, та в подальшому прибула у приміщення ОСОБА_1 , яка також заперечувала продаж алкогольних напоїв у кафе. Надалі поліцейський складає адміністративний матеріали. При цьому, відеозапис не містить відомостей, що поліцейський після огляду приміщення кафе виявив або вилучив будь-які алкогольні напої, або виручку від продажу алкоголю.

Крім того, слід звернути увагу на те, що у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 243664 від 28.10.2025 року наявне посилання на порушення вимоги ч.9 ст. 65 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», яку порушила ОСОБА_1 , проте вказана стаття Закону регулює «Маркування тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах».

Відповідно до ч.1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення серед іншого зазначаються: час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення.

Так, у рішеннях Європейського суду з прав людини, а саме у справах «Малофєєва проти Росії» («рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelinv.Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

У справі «Карелін проти Росії» («Каrеlіn v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, ЄСПЛ зазначив, що за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення частини 1 статті 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

З огляду на зазначене, ЄСПЛ дійшов висновку, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, а також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції.

У своєму рішенні у справі «Кобець проти України» від 14 лютого 2008 року Європейський суд з прав людини вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

За змістом ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувачення, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи те, що в матеріалах справи відсутні об`єктивні і належні докази, які б підтверджували наявність складу в діях ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП, обставини, які викладені в протоколі не відображають всіх істотних ознак складу правопорушення, передбаченого ч.1ст.156 КУпАП, при цьому суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, а тому суд вважає за необхідне провадження у справі закрити відповідно до ст. 247 п.1, ст. 284 ч.1 п.3 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.156, 254,256,268,278, 280,283-284КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 156 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю у її діях складу адміністративного правопорушення.

Речовий доказ - пластикову бутилку об`ємом 0,5 л. із невідомою прозорою рідиною (горілка), що передана на зберігання до камери зберігання речей та документів , вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративне правопорушення УПП в Х/О ДПП (квитанція № 34) повернути ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 10 днів з дня винесення постанови через Холодногірський районний суд м. Харкова.

Суддя О.В. Бородіна