Справа № 570/5355/25
Номер провадження 3/570/19/2026
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 січня 2026 року м.Рівне

Cуддя Рівненського районного суду Рівненської області Сидоренко С.М., розглянувши матеріали, що надійшли з Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Рівненській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого в АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1

за ч.1 ст.130 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

26 вересня 2025 року о 18 год. 51 хв. в с. В. Олексин Рівненського району Рівненської області по вул. Тараса Шевченка, водій ОСОБА_1 керував транспортним засобом - автомобілем Peugeot державний номерний знак НОМЕР_2 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння. Огляд проводився на місці зупинки транспортного засобу за допомогою газоаналізатора Alcotest 7510, що підтверджується тестом №963 від 26.09.2025, результат огляду становить 0,39 проміле, чим порушив п.2.9 а ПДР, чим вчинив правопорушення, передбачене ч.1 ст. 130 КУпАП.

В суд для надання пояснень правопорушник та його захисник не з`явились. В своєму клопотанні адвокат вказує про неможливість прибуття в судове засідання до Рівненського районного суду Рівненської області у зв`язку із тим, що знаходиться у іншій місцевості, тому просить суд провести судове засідання в режимі відеоконференції.

Розглянувши клопотання захисника та дослідивши матеріали справи суд дійшов наступного висновку.

Згідно ч.7 ст.11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом. Обов`язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення.

Аналіз зазначених положень процесуального кодексу дає підстави вважати, що прийняття рішення про проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду. Вказана норма не встановлює обов`язкового проведення судового засідання в режимі відеоконференції у разі наявності про це клопотання сторони.

Постановлення рішення про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду застосовується із врахуванням обставин, що зазначаються у клопотанні про таку участь. Даний спосіб участі в судовому засіданні має винятковий характер, у зв`язку з чим повинні насамперед існувати причини, які ускладнюють або роблять неможливим участь сторони в судовому засіданні.

Згідно норм чинного КУпАП, проведення судових засідань по справах про адміністративні правопорушення в режимі відеоконференції не передбачено.

Суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотання захисника про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції із використанням власних технічних засобів слід відмовити.

Крім того, захисник звернулася до суду з клопотаннями про виклик працівника патрульної поліції ОСОБА_2 для її допиту в якості свідка, для з`ясування обставин справи.

За змістом ст. 245, 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ст. 251 КУпАП, доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку посадова особа встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 272 КУпАП як свідок у справі про адміністративне правопорушення може бути викликана кожна особа, про яку є дані, що їй відомі які-небудь обставини, що підлягають установленню по даній справі. На виклик органу (посадової особи), у провадженні якого перебуває справа, свідок зобов`язаний з`явитися в зазначений час, дати правдиві пояснення, повідомити все відоме йому по справі і відповісти на поставлені запитання.

Таким чином, свідком може бути будь-яка особа, стосовно якої в уповноваженого органу (посадової особи), в провадженні якого перебуває справа про адміністративне правопорушення, є дані, що їй відомі обставини, які стосуються справи, що підлягають установленню.

Отже, особа, учасники судового провадження мають право заявляти клопотання про виклик свідків. Заявляючи клопотання або заяву про виклик свідка необхідно обґрунтувати необхідність виклику свідка; повідомити питання, які неможливо з`ясувати без допиту свідка; навести обставини, які мають значення для справи, та які заявник намагається довести, заперечуючи проти факту вчинення особою адміністративного правопорушення, та які неможливо встановити без відповідних пояснень свідка, чи доказів.

Водночас не можуть бути залучені як свідки поліцейські або особи, щодо неупередженості яких є сумніви.

Пояснення поліцейських не можуть вважатись об`єктивними доказами у справі, адже такі особи є представниками суб`єкта владних повноважень, які виконують функції нагляду та контролю за безпекою дорожнього руху, тобто підчас складення протоколу про адміністративне правопорушення останні діяли як службові особи.

Також, слід звернути увагу особи, яка звернулася с клопотанням на те, що рішенням від 30.08.2023 року Велика Палата Верховного Суду, у справі № 208/712/19 стосовно водія, покараного за керування автомобілем у стані сп`яніння, після того, як ЄСПЛ встановив порушення Конвенції Україною, зазначила, що орган Національної поліції на стадії досудового оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення й так фактично виконує функцію обвинувачення та разом із протоколом скерував до суду одержані ним письмові докази.

У справі, що розглядається, уповноважений працівник поліції, про виклик якого для допиту в якості свідка просив захисник, як представник органу поліції на стадії досудового оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення фактично виконувала функцію обвинувачення та разом із протоколом скерувала до суду одержані письмові докази, що безумовно виключає допит цього працівника поліції в якості свідка, у зв`язку з чим вказане клопотання задоволенню не підлягає.

Разом із цим, захисник не пояснила у своєму клопотанні, які саме обставини працівник поліції, яка як уповноважена особа збирала докази у цій справі, має довести або спростувати перед судом обставини цієї справи.

Крім того, до протоколу про адміністративне правопорушення додані відеозаписи події за фактом складання даного протоколу відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП, зафіксовані на боді-камери співробітників патрульної поліції, що в розумінні ст. 251 КУпАП є доказами у справі.

Відеозаписи позбавлені упередження і суб`єктивного ставлення, з них можна повно та об`єктивно дослідити обставини, детально відновити послідовність подій та конкретизувати поведінку особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та працівників патрульної поліції і в подальшому після їх дослідження у судовому засіданні надати оцінку при винесені рішення по справі.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає заявлене стороною захисту клопотання про виклик працівника патрульної поліції для її допиту в якості свідка необґрунтованими, а отже такими, що не підлягають задоволенню.

Вина ОСОБА_1 у вчиненому правопорушенні за наведених вище обставин підтверджується сукупністю інших досліджених в судовому засіданні доказів, які не викликають сумнівів у своїй достовірності і допустимості, зокрема актом огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів, результатом тесту газоаналізатора Alcotest №7510 від 26.09.2025 №963, направленням на огляд водія транспортного засобу з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції та відеозаписом.

Згідно з вимогами п. 2.9 (а) Правил дорожнього руху, водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння або перебуваючи під впливом наркотичних чи токсичних речовин. Отже суд вважає доведеним те, що водій порушив правила дорожнього руху, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 130 КУпАП (керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції).

При накладенні стягнення згідно з вимогами ст. 33 КУпАП враховується характер вчиненого правопорушення, дані про особу правопорушника.

При визначенні виду адміністративного стягнення враховується, що такий вид покарання, як штраф з позбавленням права керування транспортними засобами забезпечить належний вплив на подальшу поведінку особи та недопущення в подальшому вчинення подібних правопорушень.

На підставі викладеного, керуючись ч.1 ст. 130, ст. 283, 284 КУпАП, -

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 (сімнадцять тисяч) гривень з позбавленням права керування транспортними засобами на строк один рік.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави (Отримувач коштів ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106. Код отримувача (код за ЄДПРОУ) 37993783. Банк отримувача Казначейство України (ЕАП). Номер рахунку(IBAN) UA0026001. Найменування коду класифікації доходів бюджету - судовий збір (код класифікації доходів бюджету 22030106) судовий збір в розмірі 665 (шістсот шістдесят п`ять) грн 60 коп.

Постанова може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду через Рівненський районний суд Рівненської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Сидоренко С.М.