Провадження № 3/712/39/26
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2026 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Кончина О.І., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Черкаського районного управління поліції відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого: АДРЕСА_1 , непрацюючого, про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173-2 ч.3 КпАП України,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАД № 474853 від 16.10.2025, ОСОБА_1 16.10.2025 року близько 18:00 год. за адресою: АДРЕСА_1 , повторно на протязі року, вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно своєї дружини ОСОБА_2 .

Правопорушення вчинено повторно протягом року (постанова Соснівського районного суду від 28.04.2025 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП), за що передбачена адміністративна відповідальність за ст. 173-2 ч. 3 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, шляхом направлення SMS повідомлення, про що свідчить довідка з відміткою «доставлено» та шляхом розміщення інформації на сайті Соснівського районного суду м. Черкаси, що дозволяло останньому самостійно її переглянути.

Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав у своїх рішеннях, що сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження (Рішення Європейського суду з прав людини "Пономарьов проти України" №3236/03 від 03.04.2008 року), тому згідно з ст. 268 ч.2 КУпАП України, суддя вважає розглянути дану справу у його відсутність, вважаючи, що за наведених обставин його право на захист порушено не буде, оскільки він цим правом не скористався та з заявами та клопотання до суду не звертався.

Суд, повно та всебічно дослідивши матеріали адміністративної справи, суддя приходить до наступного.

Згідно ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до положень ст. 255 КУпАП обов`язок щодо належного оформлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення покладається на уповноважених посадових осіб органів внутрішніх справ. Однак дані матеріали оформленні неналежним чином, у встановленому законом порядку.

Відповідно до ст. 256 КУпАП «Зміст протоколу про адміністративне правопорушення» - у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються дата і місце його складення; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, прізвища, адреси свідків, потерпілих, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, тощо. Протокол підписується особою, яка його склала і особою, яка притягується до адміністративної відповідальності. У разі відмови особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Також при складанні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки передбачені ст. 268 КУпАП, про що робиться відмітка в протоколі.

У відповідності до положення ст. 9 КУпАП - адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона - відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи - є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

У протоколі не викладено суть правопорушення згідно диспозиції ст. 173-2 КУпАП.

Частина 1 статті 173-2 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статті, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій чи бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному чи психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

Частина 3 ст.173-2 КУпАП, передбачає відповідальність за вчинення повторне протягом року домашнє насильство, тобто умисне вчинення будь-яких діянь психологічного та фізичного характеру, внаслідок чого була завдана шкода психічному та фізичному здоров`ю потерпілій.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про попередження насильства в сім`ї» членами сім`ї є особи, які перебувають у шлюбі; проживають однією сім`єю, але не перебувають у шлюбі між собою; їхні діти; особи, які перебувають під опікою чи піклуванням; є родичами прямої або непрямої лінії споріднення за умови спільного проживання.

Насильство в сім`ї - будь-які умисні дії фізичного, сексуального, психологічного чи економічного спрямування одного члена сім`ї по відношенню до іншого члена сім`ї, якщо ці дії порушують конституційні права і свободи члена сім`ї як людини та громадянина і наносять йому моральну шкоду, шкоду його фізичному чи психічному здоров`ю.

Психологічне насильство в сім`ї - насильство, пов`язане з дією одного члена сім`ї на психіку іншого члена сім`ї шляхом словесних образ або погроз, переслідування, залякування, якими навмисно спричиняється емоційна невпевненість, нездатність захистити себе та може завдаватися або завдається шкода психічному здоров`ю.

Психологічне насильство має ознаки, як контроль (керування життям: вплив на вибір роботи, друзів чи навіть одягу.); знецінення; ігнорування; ізоляція (заборона спілкуватися з іншими людьми, ходити на роботу або навчатися); переслідування ( погрози чи шантаж, щоб отримати бажане).

Відповідно до ст.4 Закону України «Про попередження насильства в сім`ї» визначено, що підставами для вжиття заходів з попередження насильства в сім`ї є: заява про допомогу жертви насильства в сім`ї або члена сім`ї, стосовно якого існує реальна загроза вчинення насильства в сім`ї; висловлене жертвою насильства в сім`ї або членом сім`ї, стосовно якого існує реальна загроза вчинення насильства в сім`ї, бажання на вжиття заходів з попередження насильства в сім`ї у разі, якщо повідомлення або заява надійшли не від нього особисто; отримання повідомлення про застосування насильства в сім`ї або реальної загрози його вчинення стосовно дитини, яка є членом цієї сім`ї, чи недієздатного члена сім`ї.

Для наявності складу адміністративного правопорушення щодо вчинення домашнього насильства є обов`язковим одночасне існування вищевказаних ознак, у разі відсутності хоча б однієї із ознак дії особи не можна розцінювати як насильство.

При цьому, слід вказати, що зазначити, що конфлікт - це зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що може призвести до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями. Конфлікт не містить вище перелічених ознак. Ескалація конфлікту може призвести до насильства, але не завжди призводить.

Отже, різниця у тому, що насильство є результатом свідомих дій кривдника, підкріплене агресією і бажанням завдати шкоди.

Протокол про адміністративне правопорушення має відповідати вимогам ст.256 КУпАП, в якому має бути зазначено: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Суддею встановлено, що у протоколі, складеному відносно ОСОБА_1 та доданих документів, відсутні докази щодо завдання шкоди психологічного характеру ОСОБА_2 .

У протоколі описуються події конфлікту між подружжя. Із наданих матеріалів, вбачається, що даний факт є сімейною сваркою та не має в собі ознак правопорушення передбаченого із сімейним насильством, яке повинно мати тривалий характер. Таким чином, у разі відсутності одного із елементів складу правопорушення, вважається відсутній склад адміністративного правопорушення повністю.

У протоколі про адміністративне правопорушення не вказано які дії були вчинені щодо потерпілої та наслідки, які настали в результаті дій психологічного характеру, які передбачені ч.3 ст. 173-2 КУпАП.

Суд критично відноситься до доказу, який приєднано до матеріалів справи, а саме, постанови Соснівського районного суду м. Черкаси від 28.04.2025 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, із якої неможливо ідентифікувати особу - ОСОБА_1 , який повторно вчинив правопорушення та потерпілу, так як постанова містить (Особа 1 та Особа 2).

Крім того, в матеріалах адміністративної справи відсутні докази, а саме: письмові пояснення свідків, повідомлення, електронні листи, записи розмов, фото або відеоматеріали, які б свідчили про психологічне насилля.

Матеріали справи не є беззаперечним доказом вини особи у порушенні вимог законодавства, а підлягають перевірці та оцінці на підставі наявних доказів під час розгляду справи (постанова Верховного Суду від 21.08.2020 у справі №822/1037/18).

Недостатньо просто зафіксувати порушення необхідно, щоб його висновки базувалися на достовірних доказах, зокрема детальній фіксації параметрів порушення (постанова Верховного Суду від 30.01.2025 у справі № 922/618/22).

Таким чином, на підтвердження отриманих результатів перевірки уповноваженою особою суду не надано жодного такого документу або інформації, на підставі яких суд мав би можливість встановити, чи мала місце подія адміністративного правопорушення, а також інші факти, які мають істотне значення для з`ясування усіх обставин справи для правильного її вирішення.

Отже даних про те, що наслідки, які передбачені в диспозиції ст. 173-2 КУпАП як обов`язкові, настали чи могли настати - немає.

З огляду на вимоги ч.2 ст.251 КУпАП, яка передбачає, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, суд не може в ході розгляду даної справи взяти на себе функції щодо самостійного відшукування доказів винуватості особи.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановлених законом.

Враховуючи те, що складом правопорушення є наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням, суддя вважає, що в даному випадку в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 173-2 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Закрити справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.3 ст. 173-2 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена в Черкаському апеляційному суду через Соснівський районний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Соснівського

районного суду м. Черкаси О.І.Кончина