ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.11.2025 Оболонський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Касьян А.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, РНОКПП НОМЕР_1 , жителя АДРЕСА_1 ),

за ч. 4 ст. 121 КУпАП,

в с т а н о в и в:

До Оболонського районного суду міста Києва надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 №398229, складений поліцейським взводу №1 роти №3 батальйону №3 полку №1 УПП в м. Києві Діхтярем Д.А. стосовно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 121 КУпАП.

Зі змісту протоколу вбачається, що «21.07.2025 о 12:55 м.Київ, проспект Степана Бандери (Московський) 17/1 водій керував авто д.н.з. НОМЕР_2 без замків кабіни передбачених заводом виробником а також не пройшов обов`язковий технічний контроль повторно протягом року (попереднє правопорушення ЕНА 3179349 від 02.10.2024), чим порушив Р31040704, за що відповідальність передбачена ч. 4 ст. 121 КУпАП».

08.08.2025 постановою Оболонського районного суду міста Києва адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 121 КУпАП повернуто до Управління патрульної поліції в м. Києві для належного оформлення відповідно до вимог ст. 256 КУпАП.

Постанова суду була мотивована тими, що у фабулі протоколу поліцейський посилається на те, що своїми діями ОСОБА_1 «порушив Р31040704», однак вказане посилання є незрозумілим суду.

04.11.2025 до суду, після доопрацювання, надійшли ті самі адміністративні матеріали стосовно ОСОБА_1 . На виконання постанови суду до матеріалів справи було долучено рапорт інспектора взводу №1 роти №3 батальйону №3 полку №1 УПП в м. Києві Діхтяра Д.А. на ім`я начальника УПП у м. Києві ДПП Я.Кубракова без дати його складання, про те, що інспектор Діхтяр Д.А. просить начальника УПП у м. Києві ДПП Я.Кубракова вважати вірним фабулу у протоколі ЕПР1 398229 «водій керував авто НОМЕР_2 буз замків кабіни передбачених заводом виробника, а тому не пройшов ОТК та вчинив правопорушення повторно протягом року (попереднє ена 3179349 від 02.10.2024), чим порушив ПДР 31.3Б; 31.4.7г».

При цьому інший протокол стосовно ОСОБА_1 за ознаками ч. 4 ст. 121 КУпАП не складався.

При підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 278 КУпАП суддя вирішує питання чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, до їх доопрацювання та після доопрацювання, приходжу до висновку, що дана справа про адміністративне правопорушення не може бути розглянута судом, а підлягає направленню на дооформлення, виходячи з наступного.

Положеннями ст. 256 КУпАП визначено, що протокол про адміністративне правопорушення як документ, що засвідчує факт неправомірних дій особи, є одним із основних джерел доказів, складається за встановленою формою і має містити усі дані, необхідні для вирішення справи.

Виходячи зі змісту статей 7, 254, 279 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності, окрім виключень, зазначених у ст. 258 КУпАП. Протокол про адміністративне правопорушення як підстава для притягнення особи до відповідальності та як один із засобів доказування відповідно до ст. 251 КУпАП, у будь-якому разі повинен відповідати вимогам ст. 256 КУпАП.

Таким чином протокол про адміністративне правопорушення це документ, складений на відповідному бланку з неухильним дотриманням вимог щодо процедури та об`єму заповнення, який містить склад інкримінованого особі діяння (адміністративного правопорушення), та в межах якого відповідна посадова особа розглядає справу про адміністративне правопорушення.

Протокол про адміністративне правопорушення має містити в собі належним чином встановлені та підтверджені відомості і факти, які свідчать про вчинення особою адміністративного правопорушення.

Отже, предмет судового розгляду обмежений лише обставинами, які вказані в протоколі про адміністративне правопорушення та які визначають його суть.

Обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей відповідно до ч. 1 ст. 254 КУпАП та ч. 2 ст. 251 КУпАП покладається на особу, яка його складає та не може бути перекладено на суд.

ЄСПЛ неодноразово звертав увагу на те, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді. Суд, також, не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції.

Дослідивши матеріали справи судом встановлено, що в протоколі про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 №398229 суть учиненого адміністративного правопорушення, а саме порушеної ОСОБА_1 певної норми Закону України, невиконання вимог якої тягне за собою настання адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 121 КУпАП, не вказано, що позбавляє суд об`єктивно оцінити суть вчиненого адміністративного правопорушення та прийняти законне та обгрунтоване рішення.

З огляду на викладене постановою Оболонського районного суду міста Києва від 08.08.2025 №756/11947/25 адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 121 КУпАП було повернуто до Управління патрульної поліції в м. Києві для належного оформлення відповідно до вимог ст. 256 КУпАП.

Суд повторно звертає увагу, що протокол про адміністративне правопорушення це документ, складений на відповідному бланку з неухильним дотриманням вимог щодо процедури та об`єму заповнення, який містить склад інкримінованого особі діяння (адміністративного правопорушення), та в межах якого судом розглядається справа про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Пункт 7 Розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС від 06.11.2015 №1376, не допускає унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено.

Зіпсовані, повернуті або такі, що мають друкарський брак, бланки протоколів, постанов та тимчасових дозволів списуються з обліку відповідно до акта щомісячного списання бланкової продукції та зберігаються в підрозділах поліції за місцем прийняття рішення про списання протягом одного року з дня складення акта щомісячного списання бланкової продукції. Після закінчення визначеного строку бланкова продукція підлягає знищенню (абз. 2 п. 3 Розділу ХV Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС від 07.11.2015 №1395).

Однак, всупереч нормам вищевказаних нормативно-правових актів на виконання постанови суду уповноваженою особою на складання протоколу не було складено новий протокол про адміністративне правопорушення з дотриманням встановленої процедури, а було надано рапорт поліцейського взводу №1 роти №3 батальйону №3 полку №1 УПП в м. Києві Діхтяра Д.А., однак таке доопрацювання не може бути прийняте судом.

Стаття 254 КпАП України не передбачає складення додаткових уточнень до протоколу про адміністративне правопорушення, а тому на основі даних таких документів в розумінні ст. 251 КпАП України суд не може встановлювати наявність чи відсутність складу адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні та інших обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.

Діючим законодавством не передбачено порядку внесення виправлень до протоколу шляхом надання відповідного рапорту. Тобто, усунення недоліків в протоколі повинно бути проведено з безумовним виконанням вимог ст. 256 КУпАП в частині ознайомлення особи, що вчинила правопорушення зі змістом протоколу, а не шляхом внесення виправлень у текст складеного з порушенням вимог закону протоколу або додаванням до матеріалів справи відповідного рапорту, адресованого на ім`я керівництва особи, якою був складений протокол про адміністративне правопорушення.

Також особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, з вказаними змінами не ознайомлена, а отже фактично позбавлена можливості реалізувати свої права відповідно до ст. 268 КУпАП.

Таким чином, справа про адміністративне правопорушення не може розглядатись суддею без усунення порушень, допущених при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, а також при оформлення матеріалів справи, оскільки помилки в передбачених законом даних унеможливлюють встановлення істини у справі та ухвалення судом справедливого, законного та обґрунтованого рішення.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11.02.2021 у справа №11-1219сап19 зазначає, що норми КУпАП, які встановлюють процедуру адміністративного розслідування і стадію розгляду справи уповноваженим органом (судом), не містять законодавчих положень, які б за окресленої правової ситуації передбачали можливість повертати справу про адміністративне правопорушення для дооформлення протоколу й належного виконання вимог статті 256 КУпАП. Водночас немає й процесуальних норм, які б забороняли, зокрема, судді, який розглядає справу про адміністративне правопорушення, вимагати від уповноваженого органу виконати належним чином вимоги процесуального закону щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення і його реалізації таким чином, щоб можна було вирішити питання про винність особи у вчиненні адміністративного проступку з дотриманням строків розгляду і без порушення прав особи порушника чи осіб, які потерпіли від дій останнього. Принаймні чітких й однозначних положень, які б дозволяли чи забороняли повертати протоколи для забезпечення присутності порушника під час розгляду справи, процесуальне адміністративно-деліктне законодавство не містить.

Сформовані на підставі аналізу сталої судової практики рекомендації вищої судової інституції в окресленому сегменті адміністративно-деліктних правовідносин орієнтують суддів на можливість повернення протоколу уповноваженому органу, який його склав, для дооформлення шляхом винесення відповідних постанов.

Відповідно до вимог ст. 278 КУпАП при виявленні недоліків в протоколі про адміністративне правопорушення, складеного всупереч вимогам ст. 256 цього Кодексу, або в інших матеріалах, що перешкоджають або унеможливлюють об`єктивний розгляд справи, особа, що провадить підготовку до розгляду справи, повертає матеріали справи відповідному правоохоронному органу, що порушив провадження в адміністративній справі на дооформлення.

Враховуючи викладене, суд вважає, що матеріли справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не відповідають вимогам КУпАП, Інструкції №1376 та №1395, а тому матеріали справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 121 КУпАП підлягають поверненню для належного оформлення в порядку, передбаченому ст. 278 цього Кодексу, та усунення вказаних недоліків, а саме складання нового протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 .

Керуючись статтями 256, 263, 277, 278, 280 КУпАП, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 121 КУпАП повернути до Управління патрульної поліції в м. Києві для належного оформлення відповідно до вимог ст. 256 КУпАП.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Касьян