Справа №: 343/2042/25
Провадження №: 3/343/675/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 грудня 2025 року м. Долина

Суддя Долинського районного суду Івано-Франківської області Лицур І.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Долина Калуського району Івано-Франківської області адміністративний матеріал, що надійшов від Головного управління ДПС в Івано-Франківській області Державної податкової служби України, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , з вищою освітою, приватного підприємця, одруженого, який має на утриманні одну неповнолітню дитину, раніше не притягувався до адміністративної відповідальності,

за ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

20 жовтня 2025 року до Долинського районного суду Івано-Франківської області надійшов адміністративний матеріал про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

В протоколі про адміністративне правопорушення № 2098 від 29.09.2025 року зазначено, що головним державним інспектором ГУ ДПС в Івано-Франківській області Ковцуняк Л.Р. проведено перевірку господарської одиниці бару « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що знаходиться в м.Долина вул. С.Бандери, 3-А Калуського району Івано-Франківської області, суб`єкта господарської діяльності ФОП ОСОБА_1 , за результатами якої встановлено, що 29.09.2025 року о 13:37 год. останній допустив порушення порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, а саме: невидача розрахункового документа встановленої форми та змісту, порушення порядку ведення обліку товарних запасів за місцем їх реалізації, а також здійснення продажу товарів, які не обліковані за встановленою формою, чим порушено вимоги п.п. 2, 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 року № 265/95-ВР (зі змінами та доповненнями), за що передбачена відповідальність ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, подав до суду письмові пояснення, в яких просив закрити провадження у справі за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення. В обгрунтування своїх пояснень вказав, щовідповідно до акту фактичної перевірки, контролюючий орган встановив порушення порядку ведення обліку товарних запасів, які на момент перевірки знаходились у місці продажу, на загальну суму 14 432,50 грн., а саме: в зв`язку з не відображенням у формі обліку товарних запасів товарів загальною вартістю 14 432,50 грн. Водночас, перевіряючим було надано всі оригінали первинних документів та форму обліку товарних запасів, однак інспектори повважали, що надання таких документів не є достатнім для висновку щодо дотримання ним вимог п. 12 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг». Під час перевірки він надав працівникам податкового органу форму обліку товарних запасів разом з документами, на підставі яких ведеться такий облік, що відповідає вимогам Порядку № 496. Підставою для застосування штрафних санкцій за реалізацію товарів, які не обліковані у встановленому порядку, є встановлення факту наявності товарів в місцях їх реалізації та/або зберігання, які не обліковані у встановленому порядку, тобто виявлення товарів у надлишку (перевищення кількості товару в наявності над облікованим товаром). При цьому, застосування вказаної санкції можливе до суб`єкта господарювання, який не облікував товар та реалізував його. Інспектор не дотрималася процедури дослідження повноти оприбуткування, реалізації та фактичних залишків запасів (товарно-матеріальних цінностей) та не провела належну перевірку обставин щодо надходження та вибуття товару за об`єктом перевірки та фактичних залишків товарних запасів станом на день перевірки 29.09.2025 року. Окрім цього, інспектором не надано йому право бути присутнім при розгляді акту перевірки та прийнятті рішення про застосування санкцій, особливо зважаючи на незгоду із порушеннями, вказаними в акті перевірки, в якому, зокрема, зазначено про повідомлення його про час та місце розгляду акту перевірки. Однак жодного повідомлення на його адресу не надходило. Так, згідно з приписами п. 86.7 ст. 86 ПК України, у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому пп. 78.1.5 п. 78.1 ст. 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Зі змісту акту фактичної перевірки від 29.09.2025 року № 20774/09/16/РРО/ вбачається, що порушення було вчинено того ж дня о 13:37 год., проте фіскальні чеки, вказані в додатку 1 до акту фактичної перевірки, охоплюють період з 01.12.2024 року по 08.03.2025 року. Фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) (пп. 75.1.3 п. 75.1 ст. 75 ПК України). Отже, використання податкової інформації та документів, в тому числі даних СОД РРО, за минулий період часу носить характер документальної перевірки, а тому такі дії не можуть вчинятися в рамках фактичної перевірки та слугувати підставою для застосування штрафних санкцій. При цьому, отримання інформації з власних програм контролюючого органу (таких як СОД РРО чи інші) за попередні періоди не є предметом фактичної перевірки, що здійснюється за місцем проведення господарської діяльності. Відтак, порушення, зазначені у акті фактичної перевірки, встановлені не в порядку і не у спосіб, що передбачений законом, за минулий період, а не за період, у який проводилась фактична перевірка, а тому такий акт фактичної перевірки не може бути підставою для притягнення до адміністративної відповідальності. В матеріалах проведеної фактичної перевірки, контролюючим органом було вказано, що проводились розрахункові операції з використанням наведених в акті РРО, з роздрукуванням та виданням покупцям розрахункових документів невстановленої форми, оскільки не містять обов`язкового реквізиту, визначеного Положенням про форму та зміст розрахункових документів/електронннх розрахункових документів. Відповідні висновки здійснені контролюючим органом на підставі невстановленої інформації щодо розрахункових операцій, не надано вказаних чеків, тобто відсутні докази надання розрахункових документів в порушення чинного законодавства. Як зазначено в акті, загальний обсяг розрахунків, проведених через РРО з роздрукуванням та видачею покупцям розрахункових документів невстановленої форми становить 1 081,00 грн. В той же час, його притягнуто до відповідальності за невидачу (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, хоча в п. 2.2.13 акту фактичної перевірки зазначено, що за результатами проведеної контрольної розрахункової операції із застосуванням РРО при продажу товарів надання розрахункового документу встановленої форми та змісту надавався, що явно суперечить викладеним висновкам. Так, під час проведення контрольної розрахункової операції, підтвердженої фіскальним чеком від 29.09.2025 року, було проведено контрольну закупку віскі «Джоні», про що йдеться в п.п. 2.2.12, 2.2.13 акту, забезпечено надання розрахункових документів встановленої форми та змісту. Більш того, об`єктом господарювання, в тому числі для підакцизних товарів, забезпечено проведення розрахункових операцій через програмні реєстратори розрахункових операцій з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменуванням товарів, цін товарів та обліку їх кількості. Під час перевірки встановлено, що в період з грудня 2024 року по березень 2025 року розрахункові документи роздруковувалися та надавалися покупцям, що не містили обов`язкового реквізиту, однак в акті фактичної перевірки відсутні будь-які інші відомості, добуті контролюючим органом самостійно в результаті перевірки. Контролюючий орган при проведенні перевірки не встановив безпосередній факт реалізації товару чи зафіксував факт видачі/невидачі розрахункового документа, а з викладеного порушення в акті перевірки взагалі не надано інформації, з яких джерел та коли було виявлено та встановлено вказане порушення податкового законодавства. Згідно роз`яснення ГУ ДПС у Полтавській області у ІПК від 18.07.2025 року №3874/ІПК/16-31-07-05-11, для підакцизної групи товарів встановлено особливий режим програмування. Він не передбачає можливості використовувати назву однорідної групи (горілка, вино, сигарети тощо). Він вимагає зазначати в чеках РРО/ПРРО, які супроводжують продаж таких товарів, окрім обов`язкового зазначення групи (горілка, сигарети та/або тип пального) ще й найменування конкретної одиниці підакцизного товару, з обов`язковим відображенням в таких чеках, окрім найменування, їх УКТ ЗЕД, ціну та кількість, а у випадку реалізації алкогольних напоїв ще й реквізити марок акцизного податку. Тому при реалізації алкогольних напоїв на розлив або у складі коктейлів необхідно забезпечити введення даних / сканування цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) для відображення її реквізитів у розрахунковому документі при відкупорюванні такої продукції, в межах першого відкриття (отримання першої порції при продажі на розлив або приготуванні коктейлю). Так як це був не перший продаж, не при відкупорюванні продукції, тому і не відображено реквізити акцизного податку. Окрім того, допротоколу не додано належних доказів вчинення правопорушення, оскільки сам по собі акт перевірки не може бути належним та допустимим доказом вчинення адміністративного правопорушення, так як є лише службовим документом, що фіксує проведення перевірки та висновки інспектора щодо наявності чи відсутності порушень вимог законодавства, не породжує, не змінює та не звужує права особи, не встановлює для неї додаткових обов`язків та не покладає відповідальність. В силу норм Податкового кодексу України акт перевірки лише фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених можливих порушень законодавства та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій, він не є юридичною формою рішення податкового органу і сам по собі не породжує певних правових наслідків для платника податків, не є актом індивідуальної дії та не підлягає оскарженню.

Дослідивши здобуті й перевірені в судовому засіданні докази, суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження в даній справі, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною 1 ст. 155-1 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення № 2098 від 29.09.2025 року, ОСОБА_1 поставлено у вину порушення ним 29.09.2025 року о 13:37 год. порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, а саме: невидачу розрахункового документа встановленої форми та змісту, порушення порядку ведення обліку товарних запасів за місцем їх реалізації, а також здійснення продажу товарів, які не обліковані за встановленою формою, що є порушенням вимоги п.п. 2, 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 року № 265/95-ВР (зі змінами та доповненнями).

До вказаного протоколу долучено акт фактичної перевірки № 091003 від 29.09.2025 року, з якого вбачається, що проведеною перевіркою господарської одиниці бару « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що знаходиться в АДРЕСА_2 , суб`єкта господарської діяльності ФОП ОСОБА_1 , встановлено, що останнім порушено порядок проведення розрахунків у сфері торгівлі, а саме: невидача розрахункового документа встановленої форми та змісту, порушення порядку ведення обліку товарних запасів за місцем їх реалізації, а також здійснення продажу товарів, які не обліковані за встановленою формою, чим порушено вимоги п.п. 2, 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 року № 265/95-ВР (зі змінами та доповненнями).

Згідно п. 2 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані: надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).

Нормами п. 80.4 ст. 80 ПК України визначено, що перед початком фактичної перевірки, з питань дотримання порядку здійснення розрахункових операцій та ведення касових операцій, посадовими особами контролюючих органів на підставі підпункту 20.1.10 пункту 20.1 статті 20 цього Кодексу може бути проведена контрольна розрахункова операція.

Так, під час проведення контрольної розрахункової операції, підтвердженої фіскальним чеком від 29.09.2025 року, було проведено контрольну закупку 50 гр. віскі «Джоні» по ціні 150,00 грн., про що йдеться в п. 2.2.12 акту фактичної перевірки.

В п. 2.2.13 цього акту зазначено, що розрахунковий документ встановленої форми та змісту надавався.

Разом з тим, згідно пп. 1 п. 2.2.20 акту фактичної перевірки № 091003 від 29.09.2025 року, в ході фактичної перевірки встановлено порушення порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, а саме: реалізовано алкогольні напої без зазначення марки акцизного податку встановленого зразка. Загальна сума проведених розрахункових операцій та видача розрахункових документів споживачам невстановленої форми та змісту (не зазначена марка акцизного податку встановленого зразка) становить 1 081,00 грн.

Перелік реалізованих товарів без зазначення серії та номеру марки акцизного податку у розрахункових документах наведено у Додатку № 1 до акту фактичної перевірки, з якого вбачається, що вказані фіскальні чеки охоплюють період з 01.12.2024 року по 08.03.2025 року.

Згідно пп. 75.1.3 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України, фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами)

Відповідно до пп. 20.1.11 п. 20.1 ст. 20 ПК України, контролюючі органи мають право: проводити контрольні розрахункові операції до початку перевірки платника податків щодо дотримання ним порядку проведення готівкових розрахунків та застосування реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій. Товари, отримані службовими (посадовими) особами контролюючих органів під час проведення контрольної розрахункової операції, підлягають поверненню платнику податків у непошкодженому вигляді. У разі неможливості повернення такого товару відшкодування витрат здійснюється відповідно до законодавства з питань захисту прав споживачів.

Фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи) (п. 80.1 ст. 80 ПК України).

Аналіз зазначених норм дає підстави вважати, що змістом (особливістю) фактичної перевірки є перевірка дотримання суб`єктом господарювання вимог закону саме на поточний момент (фактичний момент перевірки), це корелюється із правом податківців прийти на перевірку без попередження.

Однак, перевірка РРО за минулий період часу носить характер документальної перевірки, а тому такі дії не можуть вчинятися в рамках фактичної перевірки.

За вказаних обставин, вчинення порушення ОСОБА_1 29.09.2025 року о 13:37 год. у вигляді проведення розрахункової операції через РРО розрахункових операцій з реалізації алкогольних напоїв без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер), не доведено належними та достовірними доказами.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

При цьому, суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП або нормах інших нормативно-правових актах, якими передбачена відповідальність за вчинення чітко визначених протиправних дій.

Так, п. 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» передбачено, що суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Згідно п. 2.2.15 акту фактичної перевірки, суб`єктом господарювання забезпечено використання режиму попереднього програмування найменування, цін товарів (послуг) та обліку їх кількості.

Отже, господарською одиницею баром «Релакс» для підакцизних товарів забезпечено проведення розрахункових операцій через програмні реєстратори розрахункових операцій з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменуванням товарів, цін товарів та обліку їх кількості.

Що стосується порушення особою, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 порядку ведення обліку товарних запасів за місцем їх реалізації та здійснення продажу товарів, які не обліковані за встановленою формою ведення обліку товарних запасів, то слід зазначити наступне.

Відповідно до ст. 20 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», до суб`єктів господарювання, що здійснюють реалізацію товарів, які не обліковані у встановленому порядку, та/або не надали під час проведення перевірки документи, які підтверджують облік товарів, що знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті), за рішенням контролюючих органів застосовується фінансова санкція у розмірі вартості таких товарів, які не обліковані у встановленому порядку, за цінами реалізації, але не менше десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Такі вимоги не поширюються на фізичних осіб - підприємців, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість (крім тих, які здійснюють діяльність з реалізації технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, а також лікарських засобів та виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння).

Таким чином, облік товарних запасів, здійснення продажу лише тих товарів, що відображені в такому обліку є обов`язком суб`єкта господарювання відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 3 вказаного Закону, № 265/95-ВР, а стаття 20 передбачає санкцію, що може бути застосована до суб`єкта господарювання в тому випадку, коли ця особа реалізує товари, які не обліковані у встановленому порядку, так і в разі ненадання суб`єктом господарювання під час перевірки документів, що підтверджують облік товарів, які знаходяться у місці продажу/господарському об`єкті.

Відповідно до акту фактичної перевірки, контролюючий орган встановив порушення ОСОБА_1 порядку ведення обліку товарних запасів, які на момент перевірки знаходились у місці продажу, на загальну суму 14 432,50 грн, а саме в зв`язку з не відображенням у формі обліку товарних запасів товарів загальною вартістю 14 432,50 грн.

Як вбачається з долученої ОСОБА_1 до письмових пояснень копії форми ведення обліку товарних запасів (а.с. 21-24), останнім дотримано вимоги щодо порядку ведення обліку товарних запасів для фізичних осіб підприємців, у тому числі платників єдиного податку.

Окрім цього, підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності за реалізацію товарів, які не обліковані у встановленому порядку, є встановлений факт наявності товарів в місцях їх реалізації та/або зберігання, які не обліковані у встановленому порядку, тобто виявлення товарів у надлишку (перевищення кількості товару в наявності над облікованим товаром). При цьому, застосування вказаної санкції можливе до суб`єкта господарювання, яке не облікувало товар та реалізувало його, однак контролюючим органом не доведено факту продажу необлікованого товару.

Згідно ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на його користь.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Кодексом України про адміністративні правопорушення не передбачено встановлення судом інших обставин адміністративного правопорушення, ніж ті, що зазначені в протоколі, оскільки це б погіршувало становище особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

При цьому суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до принципу презумпції невинуватості щодо особи, яка підозрюється у вчиненні злочину або правопорушення, припускається невинність до того часу, поки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому законодавством.

Європейський суд з прав людини, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 року у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Суд наголошує на тому, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

У рішеннях від 30.05.2013 року у справі № 36673/04 «Малофєєва проти Росії» та від 20.09.2016 року у справі № 926/08 «Карелін проти Росії», Європейський суд з прав людини зауважив, що формулювання правопорушення, викладене у фабулі постанови про адміністративне правопорушення, слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведена не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За змістом завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення та загальних норм Конституції України, Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, вина особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути доведена належними доказами, а будь-які сумніви і протиріччя повинні трактуватися на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до п. 1 ст. 247 вказаного Кодексу, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

За вказаних обставин, враховуючи те, що в судовому засіданні не здобуто належних та допустимих доказів на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, суд дійшов висновку про відсутність в діях останнього складу даного адміністративного правопорушення, в зв`язку з чим провадження у справі про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП слід закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП - в зв`язку з відсутністю події та складу даного адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, ч. 1 ст. 155-1, п. 1 ст. 247 КУпАП, керуючись ст.ст. 245,251,252,283,284,287,294 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП - в зв`язку з відсутністю події та складу даного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 (десяти) днiв до Івано-Франківського апеляційного суду через Долинський районний суд Івано-Франківської області.

Суддя: