справа № 359/5860/25
провадження № 3/361/2320/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2025 р. м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі головуючого судді - Скрипка О.В., при секретарі судового засідання Бачинська Л.П., за участю прокурора Даш Ю.М., адвоката Щиголь В.В., розглянувши матеріали справи, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань у Київській області ДСР НП України про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 172-7, ч.2 ст. 172-7 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця с. Ворониці Оржицького району Полтавської області, секретаря Великодимерської селищної ради Броварського району Київської області тимчасово здійснюючого повноваження Великодимерського селищного голови Броварського району Київської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

В С Т А Н О В И В:

17.06.2025 р. до суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення №3657 від 12.05.2025 р., складений начальником 1-сектору (протидії корупції) управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань НП України полковником поліції Кравченком Д.А., відповідно до якого ОСОБА_1 , будучи депутатом Великодимерської селищної ради, являючись суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення згідно пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. З Закону №1700-УІІ, порушив вимоги пунктів 1 та 2 ч. 1 ст. 28 Закону №1700-VII, не вжив заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомив селищну раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів, а саме щодо суперечності між його приватним інтересом та представницькими повноваженнями, які виникли перед винесенням на голосування питання обрання секретаря Великодимерської селищної ради, де до виборчого бюлетеня внесена його кандидатура, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 1727КУпАП.

Крім цього, до суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення №3658 від 12.05.2025 р., складений начальником 1-сектору (протидії корупції) управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань НП України полковником поліції Кравченком Д.А., відповідно до якого ОСОБА_1 , будучи депутатом Великодимерської селищної ради, являючись суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення згідно пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. З Закону №1700-УІІ, у порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 28 та 351 Закону №1700-VII, вчинив дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме взяв участь в голосуванні щодо питання обрання секретаря Великодимерської селищної ради, де до виборчого бюлетеня внесена його кандидатура, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 1727 КУпАП.

В ході розгляду справи від Управління стратегічних розслідувань у Київській області ДСР НП України до суду надійшов лист за вих. № від 17.10.2025 р., про уточнення анкетних даних у протоколах про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , а саме вважати вірною посаду особи секретар Великодимерської селищної ради Броварського району Київської області тимчасово здійснюючий повноваження Великодимерського селищного голови. Крім цього у протоколах допущено помилки у графі документ, що засвідчує особу та ІПН особи, дійсним документом особи слід вважати паспорт серії НОМЕР_1 , виданий 25.01.2002 Броварським РВ ГУ МВС України в Київській області, ІПН НОМЕР_2 .

Постановою суду від 14.10.2025 р. матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП відповідно до протокол про адміністративне правопорушення №3657 від 12.05.2025 р. та матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП відповідно до протокол про адміністративне правопорушення №3658 від 12.05.2025 р.

В судове засідання особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 не з`явився, направив суду клопотання з проханням проводити розгляд справи без його участі. Своїми правом надати суду пояснення ОСОБА_1 не скористався.

Європейський Суд з прав людини у рішенні "Пономарьов проти України" від 03.04.2008 наголосив, що "сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження". Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу на приватним, суд вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Враховуючи те, що особі, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 було достеменно відомо про те, що на розгляді в Броварському міськрайонному суді Київської області перебуває справа про притягнення її до адміністративної відповідальності, суд вважає за можливе розглянути справу без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, за наявними у справі письмовими доказами.

Представник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, - адвокат Щиголь В.В. в судовому засіданні наголошував на тому, що у протоколах про адміністративне правопорушення №3657 та № 3658 не зазначено дату виявлення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а саме дата, коли уповноважені органи отримали інформацію щодо вчинення ОСОБА_1 правопорушення, пов`язаного з корупцією, або коли правоохоронні органи у межах своїх повноважень виявили правопорушення, які відображені у протоколах. Отже зміст протоколів про адміністративне правопорушення, складених відносно ОСОБА_1 , коли саме до уповноваженого органу надійшли матеріали або інформація про можливе корупційне правопорушення. Відсутність дати виявлення адміністративного правопорушення є істотним порушенням вимог ст. 256 КУпАП, тому протоколи №4083 та №4084 не можуть бути визнані належними та допустимими доказами вини ОСОБА_1 .

Прокурор в судовому засіданні вважає доведеною вину ОСОБА_1 у вчиненні дій в умовах реального конфлікту інтересів, що полягає у виданні та підписанні розпорядження про преміювання себе особисто, за що відповідальність передбачена ч.ч. 1, 2 ст. 172-6 КУпАП, прохав суд визнати ОСОБА_1 винним та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу з урахуванням положень ст. 36 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, передбачені ст.ст. 34-35 КУпАП, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Заслухавши доводи захисника, вивчивши письмові матеріали, суд приходить до наступного висновку.

Частина 1 статті 172-7 КУпАП передбачає відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Частина 2 ст. 172-7 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Пунктами 2 та 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що суб`єкти, на яких поширюється дія цього Закону, зобов`язані повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно, й не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до статті 1 Закону, під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Реальний конфлікт інтересів повинен складатися з трьох об`єктивних компонентів:

- приватний інтерес;

- службове повноваження, представницьке повноваження;

- протиріччя між ними, що впливає на об`єктивність або неупередженість рішень, діяння службової особи.

Згідно з ч. 1 ст. 28 Закону особи, зазначені у п. 1, 2, ч. 1 ст. 3 цього Закону, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатись про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

З наведеного вбачається, що особи, на яких поширюється законодавство щодо конфлікту інтересів, повинні вживати заходів щодо недопущення його виникнення та заходів щодо його врегулювання, якщо він все-таки виник.

В ході розгляду справи встановлено наступне.

Згідно з протоколом першої сесії Великодимерської селищної ради VIII скликання, яка відбулась 26.11.2020, за громадянином ОСОБА_1 визнано повноваження депутата зазначеної ради.

Відповідно до ч. 1 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 повноваження депутата ради починаються з моменту офіційного оголошення відповідною територіальною виборчою комісією на сесії ради рішення про підсумки виборів та визнання повноважень депутатів і закінчуються в день першої сесії ради нового скликання.

Згідно з ст. 2 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» депутат сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради (далі - депутат місцевої ради) є представником інтересів територіальної громади села, селища, міста чи їх громад, який відповідно до Конституції України і закону про місцеві вибори обирається на основі загального, рівного, прямого виборчого права шляхом таємного голосування на строк, встановлений Конституцією України. Депутат місцевої ради, як представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу зобов`язаний виражати і захищати інтереси відповідної територіальної громади та її частини - виборців свого виборчого округу, виконувати їх доручення в межах своїх повноважень, наданих законом, брати активну участь у здійсненні місцевого самоврядування.

Відповідно до пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. З Закону №1700 народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови, є суб`єктами, на яких поширюється дія Закону №1700.

Отже, ОСОБА_1 , будучи депутатом селищної ради, є суб`єктом, на якого поширюється дія Закону та є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаного з корупцією.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону №1700-VII особи, зазначені у пунктах 1 і 2 ч. 1 ст. З цього Закону зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;? 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про' наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Реальний конфлікт інтересів, відповідно до абз. 13 ч. 1 ст. 1 Закону №1700-VІІ, це - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідно до абз. 14 ч. 1 ст. 1 Закону №1700-VІІ, приватний інтерес - будь- який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

30.11.2023 на 58 черговій сесії Великодимерської селищної ради VIII скликання до порядку денного з голосу включено питання «Про звільнення секретаря селищної ради» та «Про обрання секретаря Великодимерської селищної ради». При обговоренні цього питання тимчасово здійснюючого повноваження селищного голови - секретар ради Антоніна Сидоренко запропонувала кандидатуру депутата ОСОБА_1 на посаду секретаря Великодимерської селищної ради. Зазначена кандидатура була внесена до виборчого бюлетеня з виборів секретаря цієї ж ради (ще немає протоколів лічильної комісії).

Відповідно до протоколу 58 черговій сесії Великодимерської селищної ради VIII скликання від 30.11.2023 та переліку присутніх на сесії депутатів встановлено, що на сесію прибули 18 депутатів, в тому числі й ОСОБА_1 . На сесії проведено процедуру таємного голосування та обрано секретаря зазначеної ради.

Слід зазначити, що фінансові питання завжди створюють для особи, на яку поширюються положення Закону №1700, передумови для виникнення приватного інтересу, зумовлені особистою вигодою, а саме покращенням свого матеріального стану. Відповідно, наявність у такої особи представницьких повноважень, пов`язаних із вчиненням/невчиненням дій, прийняттям рішень стосовно себе утворює потенційний конфлікт інтересів, а реалізація представницьких повноважень стосовно себе - реальний конфлікт інтересів.

З викладеного вбачається та є очевидним, що в ОСОБА_1 був наявний приватний інтерес у зв`язку з голосуванням за це питання, зумовлений своїми особистими інтересами, які формували прагнення депутата покращити свій матеріальний стан за рахунок отримання роботи (джерела доходу) у селищній раді, депутатом якої він є.

Таким чином, реальний конфлікт інтересів у даному випадку полягає в тому, що приватний інтерес ОСОБА_1 , у вигляді бажання отримати роботу та стати посадовою особою місцевого самоврядування, що обумовлює собою відповідну заробітну плату та трудовий стаж, реально зіткнувся з його представницькими повноваженнями, як депутата цієї ради, що впливає на об`єктивність або неупередженість у прийнятті рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання своїх представницьких повноважень, а саме - під час голосування зазначеного рішення. У даному випадку ОСОБА_1 повинен був утриматися від участі в голосуванні за це питання. Тобто ОСОБА_1 був зобов`язаний ужити всіх необхідних заходів, спрямованих на запобігання конфлікту інтересів, що ним не було здійснено.

Наявність у ОСОБА_1 представницьких повноважень обумовлена тим, що він, будучи депутатом ради, наділений повноваженнями на прийняття рішень у складі колегіального органу.

Наявність суперечності між приватним інтересом особи та її представницькими повноваженнями обумовлено тим, що, з одного боку, в особи наявний приватний інтерес (майновий або немайновий), а з іншого, особа, яка уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, має виконувати свої службові обов`язки в інтересах держави, територіальної громади, виключаючи можливість будь-якого впливу приватного інтересу. Таким чином, особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, приймаючи те чи інше рішення (вчиняючи ту чи іншу дію) по суті стоїть перед вибором задоволення публічного інтересу (на користь держави, територіальної громади) або приватного інтересу (власних інтересів, інтересів близьких осіб). Тому навіть за умови, що особа, маючи приватний інтерес, приймає об`єктивні та неупереджені рішення, вона вчиняє дії в умовах реального конфлікту інтересів (п. 2.4 методичних рекомендацій НАЗК від 02.04.2021 №5 «Суперечність між приватним інтересом та повноваженнями»).

Наявність у ОСОБА_1 дискреційних повноважень обумовлена тим, що будучи депутатом, він мав право вибору одного з правомірних рішень - брати участь у голосуванні чи ні, які він мав можливість вчинити на власний розсуд.

Тобто, дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що дія/бездіяльність здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким.

Наявність дискреції (розсуду) посадової особи є визначальною та необхідною умовою для вирішення питання про наявність у її діях реального конфлікту інтересів, адже у випадку, коли особа у відповідності до імперативних вимог чинного законодавства має діяти у чітко визначений спосіб, чітко визначених межах та формі або повинна утримуватися від певних дій і в неї немає жодного власного розсуду стосовно виду та характеру можливого рішення, дій чи бездіяльності, то в такому випадку реальний; конфлікт інтересів не впливає на об`єктивність та неупередженість рішень, дій чи бездіяльності посадової особи, оскільки остання позбавлена будь-якої можливості діяти в будь-який інший спосіб, ніж написано у законі. Отже, наявність дискреційних повноважень є необхідною передумовою вирішення питання про наявність у діях особи реального конфлікту інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 591 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (у редакції станом на день проведення сесії) сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, -на якому розглядається відповідне питання.

Згідно з ч. 2 ст. 35 Закону №1700 (чинної на день проведення сесії), у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального

органу.

Разом з тим, у протоколі 58 чергової сесії Великодимерської селищної ради VIII скликання від 30.11.2023 під час розгляду питань порядку денного, у тому числі питання «Про обрання секретаря Великодимерської селищної ради» відсутні будь-які відомості про повідомлення депутатів, посадових осіб органу місцевого самоврядування або інших осіб про наявність у діях ОСОБА_1 реального конфлікту інтересів.

Отже, депутат Великодимерської селищної ради VIII скликання ОСОБА_1 , не повідомивши у встановленому законом порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів на сесії селищної ради 30.11.2023 по винесеному на голосування питанню стосовно особисто себе, порушив вимоги л. 1 і п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону №1700 та ч. 1 ст. 591 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Крім цього, депутат Великодимерської селищної ради VIII скликання ОСОБА_1 , взявши участь 30.11.2023 на сесії селищної ради по винесеному на голосування питанню стосовно особисто себе, порушив вимоги п. 3 ч. 1 ст. 28 та 351 Закону №1700 та ч. 1 ст. 59і Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Крім цього, в ході розгляду справи судом досліджені письмові матеріали, а саме: протоколи про адміністративне правопорушення №3657від 12.05.2025 р., та №3658 від 12.05.2025 р., лист Управління стратегічних розслідувань у Київській області ДСР НП України до суду надійшов лист за вих. № від 17.10.2025 р., про уточнення анкетних даних у протоколах про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , протокол пленарного засідання I установчої сесії Великодимерської селищної ради VIII скликання від 26.11.2020 р., розпорядження Великодимерської селищної ради Броварського району Київської області №28 від 16.11.2023 р. про скликання LVIII пленарного засідання чергової сесії Великодимерської селищної ради VIII від 30.11.2023 р., протокол №58 пленарного засідання LVIII чергової сесії від 30.11.2023 р., відповідно до якого під час розгляду питань порядку денного, у тому числі питання «Про обрання секретаря Великодимерської селищної ради» (пункт 96) голосували «ЗА» 21 депутат, в т.ч. депутат Борсук О.М., протокол підписаний тимчасово здійснюючим повноваження селищного голови секретарем ради Борсуком О., рішення Великодимерської селищної ради від 05.12.2023 №1775 LVIII-VII про обрання секретарем Великодимерської селищної ради ОСОБА_1 депутата Великодимерської селищної ради,

За таких обставин, встановлюючи наявність адміністративного правопорушення в діях особи, щодо якої складено протокол, та даючи оцінку фактичним даним, наявним в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушень, передбачених ч.1, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, повністю доводиться дослідженими в судовому засіданні доказами.

Що стосується зауважень представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, - адвоката Щиголя В.В. про те, що у протоколах про адміністративне правопорушення №3657 та № 3658, не зазначено дату виявлення правопорушення, пов`язаного з корупцією, то слід зауважити наступне.

У листі N? 701/0/158-21 від 21.09.2021 Касаційний кримінальний суд у складі Верховного Суду висловив свою позицію щодо дати виявлення правопорушення, а саме щодо питання застосування судами положень статті 38 КУпАП у частині визначення дня, з якого починається перебіг строку накладення адміністративного стягнення, Верховний суд, зокрема, зазначив, що ВИСНОВОК про виявлення правопорушення, пов?язаного з корупцією, а саме сукупності його об?єктивних та суб?єктивних ознак, особа, яка уповноважена складати протокол про таке правопорушення, робить виключно шляхом оформлення та підписання протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, пов?язаного з корупцією.

Позиція Верховного Суду про те, що моментом виявлення правопорушення, пов`язаного корупцією, слід вважати день складання протоколу про таке правопорушення уповноваженою посадовою особою також висловлене у листі від 09.04.2021 N?1089/0/2-21 за результатами розгляду звернення Голови Національного агентства питань запобігання корупції.

Відповідно до Висновку від 10.11.2017 N? 20 Консультативної Ради Європейських суддів (далі Висновок) однакове та уніфіковане застосування закону обумовлює загальнообов?язковість закону, рівність перед законом та правову визначеність.

Таким чином, датою вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.1, ч.2 ст. 172-7 КУпАП, слід вважати дату складення протоколу, а саме - 12 травня 2025 р.

При накладенні адміністративного стягнення на ОСОБА_1 суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, обставини справи, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність порушника ОСОБА_1 судом не встановлено.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції статті, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

З урахуванням викладеного, вважаю за необхідне накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, за якою він притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП та п. 5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з ОСОБА_1 , на якого накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 гривень.

На підставі викладеного, ст.ст. 1, 3 Закону України «Про запобігання корупції», керуючись ст.ст. 36, 172-7, 221, ст.ст.251, 252, 256, 268, 283-285 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП та на підставі ст. 36 КУпАП застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двісті неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3400 (три тисячі чотириста) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Держави судовий збір в розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 гривень.

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У відповідності до вимог ст. 308 КУпАП У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено та потерпілим протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Суддя: О. В. Скрипка