Провадження № 3/761/8646/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2025 року суддя Шевченківського районного суду м.Києва Циктіч Віталій Михайлович, розглянувши справу щодо гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який мешкає за адресою - АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст.44 КУпАП,

у с т а н о в и в :

гр. ОСОБА_1 06.09.2025, приблизно о 08 год. 41 хв., перебуваючи у м. Києві на вул. Дегтярівській, поблизу будинку № 55, незаконно зберігав при собі у невеликих розмірах особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено, PVP, масою 0,138 г, без мети збуту.

Вказаними діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст.44 КУпАП.

Гр. ОСОБА_1 у судове засідання викликався шляхом направлення sms-повістки на зазначений у протоколі номер телефону, яка отримана адресатом 06.11.2025. Однак ОСОБА_1 до суду не прибув, про поважність причини неявки не повідомив.

Суддя враховує, що відповідно ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. У разі відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні «Смірнов проти України», у силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи.

Розумність тривалості судового провадження оцінюється у залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Також у своїх рішеннях Європейський суд неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З викладеного витікає, що судом вжиті необхідні заходи для забезпечення участі гр. ОСОБА_1 у розгляді справи, тому наведені вище обставини дають підстави для висновку про свідоме ухилення останнього від явки до суду.

Суддя, дослідивши матеріали справи - протокол про адміністративне правопорушення від 03.10.2025 серії ВАД № 631443, висновок експерта від 22.09.2025 № СЕ-19/111-25/55670-НЗПРАП, постанову дізнавача Шевченківського УП ГУНП у м. Києві від 23.09.2025 про закриття кримінального провадження № 0001549 від 06.09.2025 за ч. 1 ст. 309 КК України, дійшов висновку про таке.

Частиною 1 статті 44 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за незаконне придбання, зберігання наркотичних засобів без мети збуту у невеликих розмірах.

Відповідно до висновку експерта від 22.09.2025 № СЕ-19/111-25/55670-НЗПРАП вилучена у ОСОБА_1 речовина є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено, PVP, масою 0,138 г, що згідно з Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 01.08.2000 № 188 є невеликим розміром.

Як свідчать письмові пояснення гр. ОСОБА_1 , останній не мав наміру збуту вказаної психотропної речовини, придбав її для власного вживання.

У силу ч. 4 ст.38 КУпАП у разі закриття кримінального провадження, але за наявності в діях порушника ознак адміністративного правопорушення, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня прийняття рішення про закриття кримінального провадження.

Враховуючи, що рішення дізнавача про закриття кримінального провадження № 0001549 від 06.09.2025 за ч. 1 ст. 309 КК України постановлене 23.09.2025, отже, строк накладення адміністративного стягнення не закінчився, матеріалами справи підтверджена наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного проступку за ч. 1 ст.44 КУпАП, останній підлягає притягненню до адміністративної відповідальності.

Відповідно до положень ч.2 ст.33 КУпАП при накладенні стягнення судом враховані особа правопорушника, ступінь його вини.

Приймаючи до уваги викладене, керуючись ст. 283, 284 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 піддати адміністративному стягненню за ч. 1 ст.44 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) грн.

Стягнути з гр. ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником упродовж десяти днів з дня її винесення через Шевченківський районний суд м. Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст. 307-308 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладання штрафу, а у разі оскарження постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.

Суддя В.М. Циктіч