Справа № 713/3416/25
Провадження №3/713/1622/25
ПОСТАНОВА

іменем України

29.12.2025 м. Вижниця

Суддя Вижницького районного суду Чернівецької області Кириляк А.Ю. розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ІНФОРМАЦІЯ_2 про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, не працюючого, раніше до адміністративної відповідальності не притягувався,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.204-1 ч.1 КУпАП,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , 09.10.2025 року о 18.20 год., був виявлений прикордонним нарядом «Контрольний пост» в контрольованому прикордонному районі на території Вижницької ОТГ, Чернівецької області в населеному пункті с. Фальків у напрямку 736 прикордонного знаку, на відстані 7000 м. від лінії державного кордону за спробу незаконного перетинання державного кордону України поза встановленими пунктами пропуску через Державний кордон України , чим порушив вимоги ст.9.12 Закону України від 04.11.1991 року «Про державний кордон України», тобто вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.204-1 КУпАП.

Своїми діями порушив вимоги ст.ст.9, 12 ЗУ «Про Державний кордон України», вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.204-1 КУпАП.

однак до суду повернувся лист з відміткою про те, що адресат за вказаною адресою. Не проживає.

Суд вчинив усі необхідні дії, щодо своєчасного повідомлення ОСОБА_1 за адресою, яку він повідомив. Відповідальність за надання правдивої інформації про адресу проживання або адресу, на яку особу можна інформувати про перебіг подій по справі та особисті дані, повністю лежить на порушнику. Надання неправдивої інформації слід розглядати як намагання у майбутньому використати цю обставину для уникнення відповідальності за адміністративне правопорушення.

Європейський Суд з прав людини у рішенні "Пономарьов проти України" від 03 квітня 2008 наголосив, що "сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження". Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності правопорушника.

Керуючись ч. 1 ст. 268 КУпАП, вважаю можливим провести розгляд справи за відсутності, особи яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши письмові докази у справі, вважаю, що в діях ОСОБА_1 , є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.204-1 ч.1 КУпАП, вина доведена.

Частиною 1 ст. 204-1 КУпАП передбачено відповідальність за перетинання або спроба перетинання державного кордону України будь-яким способом поза пунктами пропуску через державний кордон України або в пунктах пропуску через державний кордон України без відповідних документів або за документами, що містять недостовірні відомості про особу, чи без дозволу відповідних органів влади.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони державного кордону України.

Об`єктивна сторона правопорушення, полягає у перетинанні або спробі перетинання державного кордону України будь-яким способом поза пунктами пропуску через державний кордон України або в пунктах пропуску через державний кордон України без відповідних документів або за документами, що містять недостовірні відомості про особу, чи без дозволу відповідних органів влади. Відповідно до вимог Закону України «Про державний кордон України» перетинання державного кордону України здійснюється на шляхах сполучення через державний кордон з додержанням встановленого порядку.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю прямого умислу.

Отже, для наявності складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.204-1 КУпАП необхідно встановити наявність прямого умислу у особи, яка вчиняє вказане адміністративне правопорушення, однак такого умислу не було доведено і будь-яких переконливих доказів по даній справі щодо вчиненого останнім правопорушення, суду надано не було.

У відповідності до вимог ст.251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Факт вчинення ОСОБА_1 , адміністративного правопорушення, передбаченого ст.204-1 ч.1 КУпАП, підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії ЗхРУ №347692 від 09.10.2025 року, зміст та форма якого відповідає вимогам ст.256 КУпАП Вищевказаний протокол про адміністративне правопорушення складено уповноваженою особою, права та обов`язки ОСОБА_1 , роз`яснено, зі змістом протоколу він ознайомлений на зрозумілій йому мові, примірник протоколу отримав, доповнень та зауважень не має та іншими матеріалами справи.

В письмовому поясненні ОСОБА_1 , вказує, що був зупинений прикордонниками за спробу незаконного перетину кордну. На сайті Тік Ток купив маршрут за 40000 гривень. Мета незаконного перетину була допомога хворій жінці.

В якості обставин, що, згідно зі ст.34 КУпАП, пом`якшують відповідальність правопорушника, судом не встановлено.

Обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення згідно зі ст. 35 КУпАП, суд не вбачає.

У даному випадку суд дійшов висновку про необхідність накладення на ОСОБА_1 , який вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 204-1 ч.1 КУпАП, адміністративного стягнення у виді штрафу.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст.ст.,284,285,289,294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. ст.204-1 ч.1 КУпАП і застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 200 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 3400 (три тисячі чотириста) гривень в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 0,2 мінімальної заробітної плати , що становить 605,60 (шістсот п`ять гривень 60 копійок) в дохід держави.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що згідно зі ст.307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніше ніж через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення адміністративного стягнення, а в разі оскарження такої постанови не пізніше ніж через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу в установлений законом строк постанова про накладення адміністративного стягнення буде надіслана для примусового виконання до органу Державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна. У разі сплати штрафу у строки, передбачені ст.307 КУпАП, платіжний документ необхідно подати до Вижницького районного суду Чернівецької області.

З урахуванням ч.2 ст.308 КУпАП у разі несплати штрафу у строк, установлений ч.1 ст.307 КУпАП, при примусовому виконанні цієї постанови органами державної виконавчої служби з правопорушника стягнути подвійний розмір штрафу.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Вижницький районний суд Чернівецької області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скарга, не було подано протягом десяти днів. У разі подання апеляційної скарги, постанова, якщо вона не скасована, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Строк пред`явлення до виконання даної постанови три місяці з дня набрання постановою законної сили.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Вижницький районний суд Чернівецької області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Антоніна КИРИЛЯК