Справа № 386/2357/25
Провадження № 3/386/689/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2025 року селище Голованівськ

Суддя Голованівського районного суду Кіровоградської області

Гарбуз О. С.

розглянувши (відповідно закріпленому статтею 279 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) порядку) у відкритому судовому засіданні у залі суду справу про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, жительки АДРЕСА_1 , зареєстроване місце проживання по АДРЕСА_2 ,

- до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 184 КУпАП,

встановив:

15.12.2025 до суду з Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області надійшов протокол серії ВАД №483895 від 02.12.2025 про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 184 КУпАП відносно ОСОБА_1 , яка обвинувачується в тому, що 27.11.2025 о 17 год. 30 хв. по АДРЕСА_1 не виконувала свої обов`язки відносно своєї неповнолітньої доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: остання довготривалий час не відвідує навчальний заклад КЗ «Голованівський професійний ліцей Кіровоградської обласної ради» без поважної на те причини, вчиненого повторно, чим порушила вимоги ст. 150 Сімейного кодексу України (далі - СК України), тобто вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 184 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, хоча про час та місце розгляду справи повідомлена своєчасно та належним чином, що підтверджується довідкою про доставку 16.12.2025 SMS-повідомлення з текстом судової повістки, клопотання про відкладення розгляду справи до суду не подавала.

У відповідності до ч. 2 ст. 268 КУпАП, суд розглядає справу у відсутність ОСОБА_1 , яка належним чином сповіщена про розгляд справи та від якої не надійшло клопотань про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, з наступних підстав.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 280 КУпАП суддя зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

До протоколу про адміністративне правопорушення Голованівським РВП ГУНП в Кіровоградській області долучено:

- копію рапорта помічника чергового Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області про прийняття 27.11.2025 заяви КЗ «Голованівський професійний ліцей Кіровоградської обласної ради» про пропуск навчання ученицею ОСОБА_2 (а.с. 2);

- копію листа КЗ «Голованівський професійний ліцей Кіровоградської обласної ради» №234/01-28 від 27.11.2025 до Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області, в якому просить вплинути на матір для сприяння поверненню до навчання учениці групи 21ОСА ОСОБА_2 , яка пропустила навчання без поважних причин (а.с. 3);

- копію пояснення ОСОБА_2 від 02.12.2025, яка пояснює причини пропуску нею навчання у Голованівському професійному ліцеї (а.с. 4);

- копію пояснення ОСОБА_1 від 02.12.2025 (а.с. 5);

- копії паспортів ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (а.с. 6-10);

- копію постанови Голованівського районного суду Кіровоградської області від 15.04.2025 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності по ч. 1 ст. 184 КУпАП та накладення на неї адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 850 грн (а.с. 12).

Відповідно до ч. 1 ст. 184 КУпАП, відповідальність за вказане адміністративне правопорушення настає у разі ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання малолітніх та/або неповнолітніх дітей.

Об`єктом вказаного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони прав та інтересів неповнолітніх, які зокрема регламентуються законодавством, а суб`єктивна сторона характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності. При цьому ухилення може полягати у різних формах бездіяльності, пов`язаної з незабезпеченням належного виховання та навчання неповнолітніх дітей.

Диспозиція даної норми закону є бланкетною, тобто відсилає до інших нормативно-правових актів, які передбачають конкретні обов`язки батьків або осіб, які їх замінюють щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Таким чином, ухиленням від виконання батьківських обов`язків не повинна вважатися будь-яка дія, а вважатиметься невиконання обов`язків, чітко передбачених законодавством і лише тих, які стосуються забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання дітей.

Згідно Рішення Конституційного Суду України від 09.07.1998 у справі про тлумачення терміну «законодавство» визначено, що під законодавством слід розуміти (охоплюється) закони України, чинні міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також постанови Верховної Ради України, укази Президента України, декрети і постанови Кабінету Міністрів України, прийняті в межах їх повноважень та відповідно доКонституції Україниі законів України.

Тобто, якщо вказані акти передбачають обов`язки батьків відносно дітей, які стосуються забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання останніх, то за порушення таких батьків мають притягувати до відповідальності згідно диспозицій норм ст.184 КУпАП.

Згідно ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства», батьки або особи, які їх замінюють зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці. Виховання дитини має спрямовуватися на розвиток її особистості. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за порушення прав і обмеження законних інтересів дитини на охорону здоров`я, фізичний і духовний розвиток, навчання, невиконання та ухилення від виконання батьківських обов`язків відповідно до закону.

Стаття 256 КУпАП встановлює вимоги до змісту протоколу, а саме: у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

З огляду на викладене, виходячи з аналізу вказаного вище законодавства, при складанні протоколу про адміністративні правопорушення, вказана норма матеріального права застосована не була, оскільки не було конкретизовано, у який спосіб особа, що притягається до адміністративної відповідальності, ухилилася від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання своєї неповнолітньої дитини та яких саме обов`язків така особа не виконала, що прямо суперечить принципу правової визначеності закріпленому у рішеннях ЄСПЛ (п. 31 по справі «Ракевич проти Росії» та п. 109 по справі «Церква Бесарабської Митрополії проти Молдови»), згідно якого «закон має бути доступним та передбачуваним, що стосується його наслідків, тобто вираженим із достатньою точністю, щоб дати змогу особі в разі необхідності регулювати його положеннями свою поведінку».

Виходячи з положень ст. 8, ст. 62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на його користь.

В даному випадку в протоколі про адміністративне правопорушення не визначено які саме неправомірні діяння ОСОБА_1 вказують на її ухилення від батьківських обов`язків.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що докази, надані на підтвердження вини ОСОБА_1 викликають розумні сумніви, а наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п.161, Series A заява №25), який застосовується при оцінці доказів, а також докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту».

У цій правовій позиції можна відокремити такі конструктивні ознаки: а) обов`язкова наявність сукупності ознак чи неспростовних презумпції; б) ознаки чи презумпції повинні бути достатньо вагомими; в) чіткими; г) взаємоузгодженими. Тому за відсутності таких ознак не можна констатувати, що правопорушення доведено «поза розумним сумнівом».

За таких обставин, суд не вбачає безумовних та переконливих доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 184 КУпАП, що позбавляє можливості дійти висновку про наявність складу правопорушення.

Викладені обставини свідчать про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 184 КУпАП, а тому провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 1, 9, 221, 245-246, п. 1 ч. 1 ст. 247, 248-249, 251-252, 279-280, 283-285 КУпАП, суддя -

постановив:

Закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 2 ст. 184 КУпАП, за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Голованівський районний суд Кіровоградської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: Гарбуз О. С.