Провадження № 3/761/5986/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 вересня 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Циктіч Віталій Михайлович, за участі секретаря судового засідання Степанюк К.М., прокурора Прокопова О.Е., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , захисника Марченка Р.В., розглянувши справу, у якій

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, українець, заступник директора Державного гемологічного центру України, який зареєстрований за адресою - АДРЕСА_1 ,

обвинувачується у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1727 КУпАП,

у с т а н о в и в :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 07.07.2025 № 600 гр. ОСОБА_1 , обіймаючи посаду заступника директора Державного гемологічного центру України (далі - ДГЦУ), тобто у силу пп. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон) є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, у порушення п.2 ст. 28 Закону під час виконання своїх службових повноважень не вжив заходів щодо недопущення виникнення конфлікту інтересів, а саме 30.12.2023 під час прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів не повідомив свого безпосереднього керівника у встановленому законом порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів.

Вказаними діями гр. ОСОБА_1 вчинив проступок, відповідальність за який передбачена за ч.1 ст. 1727 КУпАП.

У судовому засіданні прокурор вбачав у діях гр. ОСОБА_1 ознаки адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 1727 КУпАП, наполягаючи на доведеності вини останнього, тому просив піддати гр. ОСОБА_1 адміністративному стягненню у виді штрафу.

ОСОБА_1 своєї вини у вчиненні інкримінованого правопорушення не визнав, просив провадження у справі закрити оскільки строк накладення адміністративного стягнення, передбачений ст. 38 КУпАП, на день розгляду справи сплив.

Захисник Марченко Р.В. підтримав думку свого підзахисного та просив провадження у справі закрити.

Суддя, заслухавши доводи гр. ОСОБА_1 та його захисника, думку прокурора, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 1727 КУпАП утворює неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Відповідно до Закону суб`єктами вказаного адміністративного проступку є, зокрема, посадові особи юридичних осіб публічного права.

Наказом директора Державного гемологічного центру України від 06.06.2023 № 61/23 ОСОБА_1 призначено на посаду заступника директора ДГЦУ.

Таким чином, ОСОБА_1 є суб`єктом, на якого поширюються вимоги Закону.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.28 Закону, особи, зазначені у п.1, 2 ч.1 ст.3 цього Закону, зокрема, посадові особи юридичних осіб публічного права, зобов`язані повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення гр. ОСОБА_1 , обіймаючи посаду заступника директора ДГЦУ, не повідомив безпосереднього керівника про реальний конфлікт інтересів, що виник 30.12.2023 під час прийняття останнім рішення на користь безпосереднього керівника ДГЦУ ОСОБА_2 , та вчинив 30.12.2023 дії шляхом складання та підписання актів здачі-прийняття робіт декількох етапів виконання робіт на суму 140 000 грн., що нараховані та виплачені ОСОБА_2 .

Отже, гр. ОСОБА_1 під час виконання своїх службових повноважень не повідомив свого безпосереднього керівника про наявність у нього реального конфлікту інтересів, тобто вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 1727 КУпАП.

Інкриміноване ОСОБА_1 правопорушення за ч.1 ст. 1727 КУпАП не є триваючим, тобто подія адміністративного правопорушення у цьому випадку є разовою і строк для накладення адміністративного стягнення має обраховуватись з дня його виявлення, як це передбачено ч.3 ст.38 КУпАП.

Відповідно до ч. 3 ст.38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, може бути накладене упродовж 6 місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

З матеріалів справи вбачається, що уповноважена особа ДГЦУ повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про допущенне з боку ОСОБА_1 порушення 10.01.2025, тобто виявлення факту невиконання ОСОБА_1 покладеного на нього Законом обов`язку відбулось 10.01.2024.

Водночас, протокол про адміністративне правопорушення складений 07.07.2025 та до суду надійшов 10.07.2025, тобто після спливу шести місяців з дня виявлення адміністративного проступку.

З наведеного витікає, що на день розгляду справи встановлений ст. 38 КУпАП строк накладення адміністративного стягнення сплив.

Пунктом 7 статті 247 КУпАП передбачено, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, якщо на момент розгляду справи закінчився строк, передбачений ст. 38 КУпАП.

Згідно з вимогами ст. 247 КУпАП, у разі закриття провадження з викладеної вище підстави, суд не встановлює наявність вини особи у вчиненні адміністративного проступку.

Поєднання закриття провадження у справі з одночасним визнанням вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення є взаємовиключними рішеннями і їх прийняття в одному судовому рішенні свідчить про порушення права особи на справедливий суд.

Наведене кореспондується з вимогами ст. 284 КУпАП, яка передбачає, що рішенням, яке доводить вину особи, є постанова про накладення адміністративного стягнення або застосування заходів впливу, умовою якої є встановлення вини особи.

Таким чином, у разі спливу строку накладення адміністративного стягнення, суддя зобов`язаний припинити будь-які дії, спрямовані на притягнення особи до адміністративної відповідальності, незалежно від будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню саме під час розгляду справи, у тому числі й вини особи.

Отже, на день розгляду справи шестимісячний строк накладення адміністративного стягнення на особу, який відраховується з моменту виявлення проступку, закінчився, що у силу ст. 247 КУпАП є підставою для закриття провадження у справі.

Приймаючи до уваги викладене, керуючись ст. 38, 247, 284 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 1727 КУпАП, закрити у зв`язку з закінченням строку накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником упродовж десяти днів з дня її винесення через Шевченківський районний суд м. Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Суддя В.М. Циктіч