Справа № 301/941/23
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" грудня 2025 р. м. Іршава

Суддя Іршавського районного суду Закарпатської області Даруда І.А., з участю секретаря судового засідання - Сатін Н.М.,особи стосовно якої надійшов протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , захисника Данканича В.В., потерпілого ОСОБА_2 , представника потерпілого Гримута Д.Ю., розглянувши матеріали клопотання захисника Данканича В.В., про призначення додаткової автотехнічної експертизи,

ВСТАНОВИВ:

26.12.2025 під час судового засідання, захисником ОСОБА_1 - адвокатом Данканич В.В. подано клопотання про призначення додаткової автотехнічної та судової транспортно-трасологічної експертизи.

Так у клопотанні вказано на те, що Постановою Іршавського районного суду від 20.05.2024 задоволено клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Данканич В.В. про призначення автотехнічної експертизи про проведення дослідження обставин і механізму дорожньо-транспортної пригоди.

Ознайомившись з висновком експерта №4809-Е від 26.06.2025 встановлено, що експертом не було надано відповіді на всі питання поставлені у постанові.

Так, у резолютивній частині постанови Іршавського районного суду від 20.05.2024 поставлено запитання за №13 «На якому місці дороги сталося зіткнення ТЗ?», на що експертом дано відповідь про те, що «встановити місце зіткнення транспортних засобів не видалось можливим через відсутність необхідного та достатнього комплексу ознак, що свідчить про це (слідів коліс цих транспортних засобів).

Роблячи такий висновок експерт свою позицію мотивує тільки тим, що на дорозі відсутні сліди коліс ТЗ.

В той же час він зазначає, що основними ознаками, по яким можна визначити місце зіткнення є:

- сліди переміщення об`єктів, які були відкинуті від ТЗ при зіткненні;

- ділянки розташування частин, які відокремилися від ТЗ при зіткненні (ділянка розташування найбільшої кількості відкинутих при зіткненні частин може вказувати на приблизне розташування місця зіткнення;

- розташування ділянок розсіювання уламків.

Із схеми місця ДТП та фотографій видно, що на дорозі містяться уламки від автомобілів. Також на автомобілях є відповідні пошкодження.

У зв`язку з тим, що експертом не надано відповідь на запитання № 13, то відповідно він і не міг надати відповідь на запитання № 15, яке є похідним від нього.

Експертом також не надано відповідь на питання № 6 (яка була траєкторія руху ТЗ в момент настання ДТП) та № 12 (яке було розташування ТЗ відносно проїзної частини на момент контакту ТЗ).

Відповідь експерта мотивована тим, що ТЗ для експертного огляду не надавалися.

Захисник повідомляє, що ними було надіслано на адресу експерта лист про надання для огляду ТЗ Фольксваген д.н.з. НОМЕР_1 , який експертом не було взято до уваги. Огляд обох ТЗ та їх співставлення один до одного дав би відповідь на запитання № 6 та № 12.

На питання № 14 експерт також не надав відповіді та пояснив, що визначення величини віддалі видимості дороги в напрямку руху автомобіля Фольксваген Туарег д.н.з. НОМЕР_2 до автомобіля Фольксваген Шаран д.н.з. НОМЕР_3 можливе тільки шляхом проведення на місці події експерименту в максимально наближених умовах, які були на момент ДТП.

Незважаючи на це, експерт не повідомив учасників ДТП про необхідність проведення слідчого експерименту, проти якого ОСОБА_1 не заперечує, результати якого дали б також повну відповідь на запитання № 3 та № 11.

Крім цього, на замовлення ОСОБА_1 експертом проведено автотехнічну експертизу та зроблено висновок № 19/05/2025 від 27.05.2025 відповідно до якого ОСОБА_2 у відповідності до вимог п.п. 2.3, 12.1, 12.3,12.9 (підпункт б), 1.10 ПДР України та вимог дорожнього знаку 3.29 «Обмеження максимальної швидкості 30 км/год.» повинен був із технічної точки зору, вести свій автомобіль по своїй смузі руху зі швидкістю 30 км/год., а з моменту виникнення небезпеки для руху повинен був негайно застосувати гальмування для зменшення швидкості аж до повної зупинки ТЗ.

Так, захисник ОСОБА_1 - Данканич В.В., просить призначити експертизу проведення якої доручити експертам Київського НДЕКЦ МВС України, що за адресою 04119, вул. Джонса Ґарета, 5, м. Київ та визначає коло запитань які слід на його думку поставити на її вирішення.

У судовому засіданні ОСОБА_3 наполягав на призначенні у справі додаткової експертизи, просив врахувати наведені ним у клопотанні аргументи. ОСОБА_1 підтримала позицію захисника.

У судовому засіданні ОСОБА_2 , адвокат Гримут Д.Ю. проти задоволення клопотання ОСОБА_3 , про призначення додаткової експертизи заперечували, зазначили що підстави для призначення такої відсутні.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Згідно ст.1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні суду.

Згідно з пунктом 1.2.13 «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» 08.10.1998 № 53/5, з подальшими змінами та доповненнями, експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Додатковою, зокрема, є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріали (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що у справі може бути призначена додаткова експертиза у випадку, якщо висновок експерта є неповним або неясним, та необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріали (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи. Таким чином, додаткова експертиза призначається судом після розгляду ним висновку первинної експертизи, якщо виявиться, що усунути неповноту або неясність висновку в судовому засіданні шляхом заслуховування експерта неможливо.

Висновок експерта визнається неповним, якщо досліджено не всі надані йому об`єкти або не надано вичерпних відповідей на всі постановлені перед експертом питання. Також Верховний Суд підкреслив, що висновок експерта визнається неясним, якщо він викладений нечітко або носить неповний, неконкретний характер.

Водночас в ухвалі про призначення додаткової експертизи необхідно чітко зазначити, які саме висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Така судова експертиза може призначатись як з ініціативи суду, так і за клопотанням учасників судового процесу, а її проведення може бути доручено тому ж експерту.

В свою чергу Верховний Суд відзначив, що якщо необхідно здійснити дослідження нових об`єктів з інших обставин справи, призначається нова, а не додаткова чи повторна експертиза.

Згідно зі ст.280 КпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що судочинство з розгляду справ про адміністративні правопорушення здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання сторонами їх правових позицій, прав і інтересів засобами, передбаченими законом, а суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Принцип змагальності ґрунтується на тому переконанні, що протилежність інтересів сторін є найкращою гарантією для забезпечення повноти судового розгляду та встановлення обставин, які мають істотне значення для вирішання питання про доведеність вини у вчиненні адміністративного правопорушення.

Постановою судді Іршавського районного суду Закарпатської області від 20 травня 2024 року, за клопотанням захисника Данканича В.В. було призначено автотехнічну експертизу. 26.06.2025 по вказаній справі була проведена автотехнічна експертиза та надано висновок експерта за № 4809-Е на виконання постанови суду.

Для проведення експертизи експерту надавались матеріали справи про адміністративне правопорушення, які містять у тому числі і документи надані сторонами. У постанові суду про призначення експертизи було викладено вихідні дані згідно матеріалів справи.

Щодо доводів захисника Данканич В.В. про те, що дослідження в даній експертизі проведено неповно, суд вважає такі безпідставним та неспроможними, оскільки зміст висновку повність відповідає фактичним даним що відображені в протоколі про адміністративне правопорушення, схемі ДТП, письмових поясненнях ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Згідно до п.11 Постанови Пленуму ВСУ № 8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб. В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта. Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові.

При цьому, згідно наданого висновку експерта від 26.06.2025 № 4809-Е, при дослідженні були взяті до уваги всі матеріали надісланої справи такому експерту з урахуванням пояснень сторін наявних в матеріалах справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 273 КУпАП України, експерт призначається органом (посадовою особою), у провадженні якого перебуває справа про адміністративне правопорушення, у разі коли виникає потреба в спеціальних знаннях, у тому числі для визначення розміру майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, а також суми грошей, одержаних внаслідок вчинення адміністративного правопорушення, які підлягатимуть конфіскації.

У заявленому клопотанні захисник не навів мотивів того, яким чином призначення саме додаткової автотехнічної експертизи може вплинути на вирішення питання про наявність чи відсутність в діях ОСОБА_2 складу правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, та чому іншими доказами по справі неможливо встановити ці обставини.

Поряд з цим, експерту, для проведення вищевказаної експертизи, ставились практично аналогічні питання та були надані ті ж самі матеріали і експерт надав по можливості відповіді на поставлені питання,обґрунтував ці відповіді, та обґрунтував обставини через які він не надає відповідь на деякі із поставлених питань, такі пояснення є зрозумілими і не потребують додаткових обґрунтувань, а додаткових даних для дослідження сторонами не надано, то суд не знайшов підстав для задоволення клопотання про призначення додаткової автотехнічної та судової транспортно-трасологічної експертизи у справі як необґрунтованому.

При цьому суд враховує, що експерт який склав висновок, має кваліфікацію судового експерта. Сама по собі не згода з наданим висновком захисника Данканича В.В. не може бути єдиною підставою для призначення у справі додаткової експертизи. Тому суд не вбачає підстав для призначення у цій справі додаткової автотехнічної експертизи.

Крім того, суд звертає увагу на те, що судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не може замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може здійснити суд із призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Отже, призначення експертизи є правом, а не обов`язком суду, вона здійснюється у разі встановлення судом недостатності доказів, наявних у матеріалах справи для можливості прийняття рішення за результатами розгляду.

На думку суду, в матеріалах провадження про адміністративне правопорушення зібрано достатньо доказів на підставі яких суддя може прийняти рішення у справі без призначення додаткових експертиз та залучення експерта.

Керуючись ст.245, 256, 280 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання захисника Данканича В.В., про призначення додаткової автотехнічної експертизи - відмовити.

Постанова оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 29.12.2025 року.

Суддя І.А. Даруда