Справа №534/3326/25
Провадження №3/534/643/25
П О С Т А Н О В А

24 грудня 2025 року м. Горішні Плавні

Суддя Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області Комарова Д.Ю., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого за ч.1 ст.139 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 №519278, складеним 21.11.2025 старшим інспектором Батальйону патрульної поліції в місті Кременчук Управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції Білоконем Е.О., про те, що 21.11.2025 року об 11:20:00 год. в м. Горішні Плавні по вул. Миру, буд.5, керував транспортним засобом МТЗ, державний номерний знак НОМЕР_1 , у якого через наявність технічної несправності транспортного засобу протікала робоча рідина на проїзну частину дороги та забруднила її, чим порушив п.2.3ґ Правил дорожнього руху, за що передбачена відповідальність за ч.1 ст.139 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Від захисника адвоката Першина С.М. надійшло клопотання про закриття провадження.

Клопотання обґрунтовано наступним:

У графі 7 протоколу серії ЕПР1 № 519278 не зазначено суб`єкта правопорушення, тобто не вказано, що саме ОСОБА_1 був водієм транспортного засобу у місці та час, зазначені в протоколі. Це є порушенням вимог ч. 2 ст. 256 КУпАП, яка вимагає зазначення відомостей про особу, яка притягається до відповідальності, та детального опису обставин. Такий дефект, на думку представника, унеможливлює використання протоколу як основного доказу (з посиланням на аналогічні висновки Верховного Суду в подібних справах).

Крім того, на думку захисника, матеріалами справи не підтверджено наявність події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 139 КУпАП. Зокрема, витікання робочої рідини (мастила) внаслідок технічної несправності під час руху транспортного засобу не є навмисним забрудненням дорожнього покриття. Так, підпункт «ґ» п. 2.3 ПДР України зобов`язує водія не забруднювати проїзну частину; пункт 13 Єдиних правил ремонту і утримання автомобільних доріг (постанова КМУ від 30.03.1994 № 198) перелічує конкретні випадки засмічення (переповнення кузова, пошкодження тари тощо), але не включає витікання рідини через несправність; пункт 21 тих же Правил, який забороняє зливати відпрацьовані мастила лише в спеціально обладнаних місцях стоянки, а не під час руху. Таким чином, відсутні ознаки умисних дій чи невжиття заходів з боку ОСОБА_1 , а також реальна небезпека для руху.

Також акт обстеження вулично-шляхової мережі заповнено з порушеннями (відсутні свідки, незаповнені графи). Рапорт поліцейського не є об`єктивним доказом, оскільки поліцейський зацікавлена особа (посилання на постанову Верховного Суду від 28.05.2020 у справі № 524/4668/17); Відсутні інші належні та допустимі докази: фото- чи відеофіксація з прив`язкою до ТЗ та водія, показання свідків тощо.

На підставі викладеного представник просить суд закрити провадження на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП (відсутність складу адміністративного правопорушення) та розглянути справу без участі ОСОБА_1 і його представника.

Згідно ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення, передбачена ст.139 КУпАП, не відноситься до категорії справ, при розгляді якої присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. Тому суд вважає за можливе розглянути справу без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд встановив наступне.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу проводиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Відповідно до статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Згідно ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт,який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи,яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду,про це також зазначається в протоколі.

Відповідно до вимог ст.ст. 251, 256 КУпАП та Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої Наказом МВС України №1395 від 07.11.2015 року, у протоколі про адміністративне правопорушення, поряд з іншим, повинні бути чітко зазначені суть адміністративного правопорушення (яка повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол) та відомості необхідні для вирішення справи, а до протоколу повинні бути додані докази вчиненого правопорушення.

Частиною 1 статті 139 КУпАП передбачена відповідальність за пошкодження автомобільних доріг, вулиць, дорожніх споруд, залізничних переїздів, трамвайних колій, технічних засобів регулювання дорожнього руху, самовільне знімання, закриття чи встановлення технічних засобів регулювання дорожнього руху, створення перешкод для дорожнього руху, в тому числі забруднення дорожнього покриття, або невжиття необхідних заходів щодо їх усунення та попередження інших учасників руху про небезпеку, що виникла, або невжиття посадовими особами, відповідальними за технічний стан, обладнання, експлуатацію транспортних засобів, утримання автомобільних доріг та вулиць, громадянами - суб`єктами господарської діяльності заходів щодо заборони руху підвідомчих технологічних транспортних засобів, сільськогосподарської техніки і машин на гусеничному ходу автомобільними дорогами і вулицями, покриття яких може бути пошкоджене.

Об`єктивна сторона правопорушень, передбачених ст.139 КУпАП, полягає: 1) у пошкодженні шляхів, залізничних переїздів, інших шляхових споруд, трамвайних колій, технічних засобів регулювання дорожнього руху, 2) самовільному зніманні, закритті чи встановленні технічних засобів регулювання дорожнього руху, 3) створенні перешкод для дорожнього руху, зокрема, забрудненні шляхового покриття або невжитті необхідних заходів щодо їх усунення та попередження інших учасників руху про небезпеку, що виникла, 4) невжитті посадовими особами заходів щодо заборони руху підвідомчих транспортних засобів і машин на гусеничному ходу шляхами, удосконалене покриття яких може бути пошкоджено.

Як вбачається зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення у вину ОСОБА_1 ставиться те, що він керував транспортним засобом, у якого через наявні технічні несправності, протікала робоча речовина на проїзну частину дороги та забруднила її.

Протокол не містить даних щодо ступеню завданої порушником шкоди, зокрема, не підтверджено жодним належним доказом той факт, що вказаними діями особи, що притягається до адміністративної відповідальності створено перешкоди для дорожнього руху тощо.

З доданого до протоколу акту обстеження ділянки вулично-шляхової мережі від 21.11.2025 року вбачається, що проїзна частина вулиці Миру, буд. 5 забруднена робочою рідиною мастилом, яка протікала з гідравлічної системи трактора МТЗ 82. При цьому не зазначено розмір забруднення.

Не зазначено яким чином виявлена пляма від робочої рідини мастила створювала перешкоди для дорожнього руху. Хоча об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого ч.1 ст.139 КУпАП, є саме створення перешкод для дорожнього руху шляхом, зокрема, забруднення шляхового покриття.

З поданого до суду фотознімку неможливо ідентифікувати транспортний засіб, оскільки не зафіксовано державний реєстраційний номер, марку чи модель автомобіля. Крім того, на фотознімку відсутні видимі ознаки перешкод для дорожнього руху, що унеможливлює встановлення факту правопорушення.

У ст.19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, ч.1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку».

У справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Згідно зі ст. 62 Конституції України всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

З огляду на наведене, суддя вважає, що матеріали справи не містять достатньо належних та допустимих доказів, які б доводили наявність не вбачає складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст.139 КУпАП в діях ОСОБА_2 ..

На підставі викладеного та керуючись п. 1 ст. 247, ст. 283, ст. 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 139 КУпАП закрити на підставі п.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду через Горішньоплавнівський міський суд Полтавської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Д.Ю. Комарова