Дата документу 22.12.2025
Справа № 334/9853/25
Провадження № 3/334/3219/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2025 року суддя Дніпровського районного суду м. Запоріжжя Коломаренко К.А., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Запорізькій області (Запорізький рибоохоронний патруль) у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, пенсіонера, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 4 ст. 85 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

28 жовтня 2025 року о 15 годині 00 хвилин, р. Дніпро, район 11 човнового причалу у Дніпровському районі м. Запоріжжя, громадянин ОСОБА_1 , при здійсненні любительського рибальства вудкою з берега, виловив рибу «Плітка» у кількості 29 екземплярів, загальною вагою 5 кг, чим перевищив добову норму вилову на 12 екземплярів, 2 кг. Своїми діями порушив вимоги ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», п.п. 2 п.5 розділу IV Правил любительського рибальства, за що передбачена відповідальність за ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Вказані обставини зафіксовані в протоколі про адміністративне правопорушення серії ЗА №001059 від 28.10.2025 року.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину визнав в повному обсязі, просив суворо не карати та призначити мінімальний розмір штрафу, передбачений ч.4 ст. 85 КУПАП, про що також подав через канцелярію суду відповідну заяву, в якій зазначив, що вину визнає, готовий сплатити штраф.

Вивчивши матеріали справи, суд, вважає ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП виходячи з наступного.

Кодексом України про адміністративні правопорушення визначено форму і основні елементи змісту рішення (постанови), що приймається в конкретній справі. В ній, зокрема, повинні бути викладені всі обставини вчинення правопорушення, отримані на підставі сукупності досліджених доказів на обґрунтування наявності складу правопорушення та правильності його юридичної кваліфікації.

Диспозиція ч.4 ст.85 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову.

Як слідує зі змісту ст. 63 Закону України "Про тваринний світ", порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в: порушенні встановленого законодавством порядку надання об`єктів тваринного світу в користування; порушенні правил використання об`єктів тваринного світу; незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу; невиконанні екологічних умов, визначених у висновку з оцінки впливу на довкілля; порушенні встановлених законодавством вимог щодо охорони середовища існування, умов розмноження і шляхів міграції тварин, самовільному випалюванні сухої рослинності або її залишків; порушенні правил зберігання, транспортування, застосування засобів захисту рослин, стимуляторів їх росту, мінеральних добрив та інших речовин (препаратів); порушенні правил створення, поповнення, зберігання, використання та державного обліку зоологічних колекцій, торгівлі ними, а також установленого законодавством порядку їх пересилання, ввезення в Україну і вивезення за її митну територію; самовільному або з порушенням установленого законодавством порядку переселенні, акліматизації та схрещуванні тварин, а також виведенні і використанні генетично змінених організмів; жорстокому поводженні з тваринами; приховуванні та перекрученні інформації про стан і чисельність об`єктів тваринного світу та їх використання; невжитті заходів щодо запобігання загибелі тварин, погіршенню середовища їх існування та ліквідації негативного впливу на тваринний світ; порушенні порядку придбання, реалізації, пересилання і вивезення за межі України, ввезення на її територію диких тварин та інших об`єктів тваринного світу; невиконанні встановлених законодавством вимог щодо охорони видів тварин, занесених до Червоної книги України або до переліків видів тварин, що підлягають особливій охороні; виготовленні, зберіганні, реалізації та застосуванні заборонених знарядь добування тварин; невиконанні законних розпоряджень посадових осіб органів, що здійснюють державний контроль та управління у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Законом може бути встановлено відповідальність і за інші порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу.

Підпунктом 2 пункту 5 розділу IV "Правил любительського та спортивного рибальства", для забезпечення охорони водних біоресурсів забороняється зберігання, транспортування, утримання водних біоресурсів, які перебувають у стані неволі або в напіввільних умовах та вивезення (винесення) водних біоресурсів, як у свіжому, так і в обробленому вигляді незалежно від строку перебування на рибогосподарському водному об`єкті (його частині), у кількості, яка перевищує добову норму улову та у розмірах менших встановленими цими Правилами.

Згідно Додатку 1 до "Правил любительського та спортивного рибальства", мінімально дозволений розмір для добування (вилову) при здійсненні любительського рибальства Плітки звичайної на дніпровських водосховищах 18 штук.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення підтверджується дослідженими судом доказами: протоколом про адміністративне правопорушення серії ЗА №001059 від 28.10.2025 року; описом майна (знарядь лову), вилученого у особи, яка притягується до адміністративної відповідальності; актом вилучення водних біоресурсів; актом випущення водних біоресурсів; актом зважування; фототаблицею до протоколу; квитанцією про отримання речей та документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення №180 від 04.11.2025 року; розрахунком матеріальної шкоди до протоколу №001059; особистими поясненнями ОСОБА_1 , наданими в судовому засіданні.

Дії правопорушника суд кваліфікує за ч. 4 ст. 85 КУпАП, як грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Вирішуючи питання про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, суддя у відповідності до вимог ст. 33 КУпАП, враховує характер вчиненого правопорушення, дані про особу правопорушника, ступінь вини, майновий стан порушника, обставини, що пом`якшують та відсутність обставин, що обтяжують його відповідальність, суд дійшов до висновку про необхідність призначення йому адміністративного стягнення, передбаченого санкцією ч. 4 ст. 85 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Вирішуючи питання щодо конфіскації знарядь вчинення адміністративного правопорушення, суд виходить з наступного:

Так, згідно з ч. 4ст. 85 КУпАП, грубе порушення правил рибальства, зокрема рибальство із застосуванням заборонених знарядь лову, тягне за собою накладення штрафу з можливістю конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення та незаконно добутих водних живих ресурсів чи без такої. Таким чином, конфіскація зазначених предметів не є обов`язковою і застосовується з урахуванням характеру правопорушення, розміру шкоди, а також інших обставин справи.

Згідно вимог ст.29 КУпАП - конфіскації підлягають лише ті предмети, які були безпосередніми знаряддями вчинення адміністративного правопорушення і є власністю правопорушника.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 здійснював вилов водних біоресурсів вудкою, яка безпосередньо є знаряддям вчинення правопорушення та не являється забороненим знаряддям лову, оскільки кількість гачків не перевищує сім одиниць на одного рибалку, а тому не підлягає конфіскації.

Наведене відповідає практиці Європейського суду з прав людини, викладеній у Рішенні від 06.11.2008 року по справі «Ісмаїлов проти Росії», відповідно якій, при розгляді справи та призначенні стягнення потрібно досягти справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, щоб під час відповідного втручання був дотриманий принцип законності і воно не було свавільним, стягнення повинне бути пропорційним, відповідати тяжкості скоєного правопорушення, а також його наслідкам.

У випадку, якщо суд дійде висновку, що стягнення у вигляді конфіскації майна не забезпечить балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту права власності конкретної особи, то він має право не накладати таке стягнення навіть у випадку, коли воно передбачене положеннями норми відповідного закону України як обов`язкове.

Ураховуючи викладене, суд доходить висновку, що вудка, як безпосереднє знаряддя вчинення правопорушення підлягає поверненню ОСОБА_1 .

Вирішуючи клопотання начальника Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Запорізькій області (Запорізький рибоохоронний патруль) про стягнення з ОСОБА_1 матеріальної шкоди, завданої рибному господарству України, суд дійшов до наступного висновку.

Статтею 40 КУпАП передбачено, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Коли шкоду заподіяно неповнолітнім, який досяг шістнадцяти років і має самостійний заробіток, а сума шкоди не перевищує одного неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, суддя має право покласти на неповнолітнього відшкодування заподіяної шкоди або зобов`язати своєю працею усунути її. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Так, в результаті вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення завдано майнову шкоду державі в сумі 18 768,00 грн., але, з огляду на те, що ст. 40 КУпАП не передбачено відшкодування винним майнової шкоди державі, у задоволені клопотання начальника Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Запорізькій області (Запорізький рибоохоронний патруль) про стягнення з ОСОБА_1 матеріальної шкоди, завданої рибному господарству України, слід відмовити, роз`яснивши право звернутися до суду в порядку цивільного судочинства із позовною заявою про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням.

Керуючись ч.4 ст. 85, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винним у скоєнні правопорушення передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 (триста сорок) гривень.

Вудку у кількості 1 шт., яку вилучено згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ЗА №001059 від 28.10.2025 року, та вказано в описі вилучених знарядь лову, яке відповідно до квитанції № 180 від 04.11.2025 року передано для зберігання до Управління державного агентства рибного господарства у Запорізькій області повернути ОСОБА_1 .

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір у сумі 605,60 гривень (шістсот п`ять гривень 60 коп.).

У задоволені клопотання начальника Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Запорізькій області (Запорізький рибоохоронний патруль) про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , матеріальної шкоди, завданої рибному господарству України - відмовити, роз`яснивши право звернутися до суду в порядку цивільного судочинства із позовною заявою про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: Коломаренко К. А.