Справа № 610/4554/25
Провадження № 3/610/1083/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.12.2025м. Балаклія

Суддя Балаклійського районного суду Харківської області Феленко Юрій Анатолійович, за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , її законного представника ОСОБА_2 , потерпілої ОСОБА_3 , її законного представника ОСОБА_4 , розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з відділу поліції № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт Донець Балаклійського району Харківської області, громадянки України, яка зареєстрована і проживає в АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ,

за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

21.11.2025 до Балаклійського районного суду Харківської області з відділу поліції № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 702852 від 11.11.2025 неповнолітня ОСОБА_1 08.11.2025 о 19:00 год за адресою: Харківська область, Ізюмський район, с-ще Андріївка у парку по вул. Центральна, перебувала у компанії знайомих, під час словесного конфлікту з присутніми висловлювалася нецензурною лайкою в громадському місці, чим порушила громадський порядок і спокій громадян та вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні неповнолітня ОСОБА_1 у присутності свого законного представника матері ОСОБА_2 вину у вчиненні правопорушення за обставин, наведених у протоколі про адміністративне правопорушення не визнала, пояснила, що 08.11.2025 о 19:00 год вона перебувала в с-щі Андрівка Ізюмського району Харківської області біля магазину "Посад". Між її знайомими ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_3 виник конфлікт, під час якого вони побилися. Вона у цей час перебувала поряд, але в конфлікті та у бійці участі не брала, нецензурною лайкою не висловлювалася.

Неповнолітня потерпіла ОСОБА_3 у присутності свого законного представника матері ОСОБА_4 пояснила, що 08.11.2025 о 19:00 год в с-щі Андрівка Ізюмського району Харківської області біля магазину "Посад" між нею та ОСОБА_5 і ОСОБА_6 виник конфлікт, під час якого останні напали на неї та побили. ОСОБА_1 у цей час перебувала поряд, але в конфлікті та у бійці участі не брала, нецензурною лайкою не висловлювалася.

На підтвердження вини ОСОБА_1 до суду надано протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 702852 від 11.11.2025 та додані до нього:

- рапорт поліцейського від 09.11.2025, у якому зазначено, що 09.11.2025 об 11:35 год надійшло повідомлення зі служби "102", відповідно до якого 08.11.2025 о 18:00 год за адресою: Харківська область, Ізюмський район, с-ще Андріївка, поряд із магазином "Посад" під час конфлікту ОСОБА_7 та ОСОБА_8 нанесли тілесні ушкодження ОСОБА_3 . Із заявою звернулася мати ОСОБА_3 ОСОБА_4 ;

- протокол прийняття заяви ОСОБА_4 про вчинене правопорушення від 09.11.2025, у якій вона просила вжити заходів впливу до ОСОБА_9 і ОСОБА_10 , які 08.11.2025 приблизно о 19:00 год в с-щі Андріївка Ізюмського району Харківської області біля магазину "Посад" знущалися з її доньки ОСОБА_3 ;

- письмові пояснення ОСОБА_1 , які є аналогічними наданим у судовому засіданні поясненням;

- письмові пояснення ОСОБА_3 і ОСОБА_5 .

За змістом ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення, суд повинен належним чином з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Виходячи зі змісту статей 7, 245, 279, 280 КУпАП, провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності, окрім виключень, зазначених у ст. 258 КУпАП.

Протокол про адміністративне правопорушення за своєю суттю є процесуальним документом, яким уповноважений орган засвідчує певне порушення, допущене особою, яке містить склад адміністративного правопорушення, передбаченого відповідними нормами КУпАП і який є підставою для подальшого провадження у справі, після його складання особа вважається притягнутою до адміністративної відповідальності. Зміст протоколу про адміністративне правопорушення повинен чітко відповідати приписам ст. 256 КУпАП, особливо в частині викладення фабули правопорушення, яка, як зазначено вище, фактично є обвинуваченням.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Протокол про адміністративне правопорушення є офіційним документом, до нього висуваються певні вимоги, а обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, яка його складає та не може бути перекладено на суд, згідно загальних засад судочинства.

Доведення вини правопорушника покладається на орган, що складає протокол про адміністративне правопорушення. Під доказуванням у провадженні у справах про адміністративні правопорушення слід розуміти процесуальну діяльність суб`єктів щодо збору, перевірки та оцінки доказів з метою встановлення об`єктивної істини у справі й прийняття на цій основі законного рішення.

Суд не може перебирати на себе "функції обвинувачення" і відшукувати докази вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, винуватість особи має доводитися саме в суді, що вимагає "обережності дій суду" при вирішені питання про тягар доказування в такій категорії справ. Суд також й не може змінювати суть обвинувачення, викладеного у протоколі про адміністративне правопорушення.

За змістом статей 279, 280 КУпАП справа про адміністративне правопорушення має розглядатись у межах тих обставин, які зазначені у протоколі про таке порушення.

Відповідно до ст. 256 КУпАП встановлені вимоги щодо змісту протоколу про адміністративне правопорушення, як документа, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів. Зокрема, у протоколі зазначаються: місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

При цьому, суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП або нормах інших нормативно-правових актах, якими передбачена відповідальність за вчинення чітко визначених протиправних дій.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суддя дійшов такого висновку.

ОСОБА_3 ставиться у вину вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивну сторону вказаного правопорушення складають суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку, тобто обумовленої потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами системи відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокою суспільного життя, нормальних умов для праці та відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, тобто особа усвідомлювала, що її дії, протиправні, вона передбачала, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагнула до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 10 від 22 грудня 2006 року "Про судову практику у справах про хуліганство" суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій. Дії, що супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, слід кваліфікувати за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Отже, виходячи з аналізу зазначених норм законодавства, для притягнення особи до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП необхідна наявність хуліганського мотиву та посягання на громадський порядок.

Як убачається з матеріалів справи, конфлікт виник у ОСОБА_9 та ОСОБА_10 з ОСОБА_3 , вони сварилися та вчинили бійку. При цьому участь у вказаному конфлікті ОСОБА_1 взагалі не підтверджена матеріалами справи.

Рапорт поліцейського, протокол прийняття заяви ОСОБА_4 про вчинене правопорушення від 09.11.2025 взагалі не містять жодних відомостей щодо ОСОБА_1 та будь-яких її дій.

Тобто у діях ОСОБА_1 не убачається хуліганського мотиву, спрямованого на порушення громадського порядку та спокою громадян.

Отже, матеріали справи не містять доказів на підтвердження вчинення ОСОБА_1 дій, які б утворювали склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки в них відсутній хуліганський мотив та посягання на громадський порядок.

Частиною 1 статті 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Виходячи із загальних принципів достатності, належності та допустимості доказів, суддя дійшов висновку, що вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не доведено, тому провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 245, п. 1 ч. 1 ст. 247, статтями 280, 283, 285 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Балаклійський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Повний текст постанови складено 22 грудня 2025 року.

СуддяЮ.А. Феленко