Номер провадження 3/201/4167/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2025 року суддя Соборного районного суду міста Дніпра Ополинська І.Г., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , працюючого керівником ТОВ «РОДОС-ПЛЮС» (), працюючого за адресою: м. Дніпро, вул. Писаржевського, буд. 1-А,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №58504/04-36-04-09/34884858 від 03 листопада 2025 року зазначено, що при проведенні на підставі ст. 75, ст. 76 глави 8 розділу ІІ Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VI (далі Кодекс) камеральної перевірки ТОВ «РОДОС-ПЛЮС» (), зареєстрованого за адресою: Україна, 49044, Дніпропетровська область, м. Дніпро, Соборний район, вул. Писаржевського, буд. 1-А, встановлено, що ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 будучи керівником ТОВ «РОДОС-ПЛЮС» () вчинив правопорушення з питання несвоєчасного подання до установи банку платіжного доручення на перерахування узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на прибуток згідно податкової декларації з податку на прибуток підприємств за 2024 рік (від 28.02.2025 № ) по строку сплати 11.03.2025, що спричинило виникнення податкового боргу, чим порушено вимоги п.п. 16.1.4 п. 16.1 ст. 16, п. 57.1 ст. 57 Кодексу, фактично погашено за 2024 рік 15.09.2025, що підтверджено актом камеральної перевірки з питання порушення терміну сплати (перерахування) податку на прибуток від 20.10.2025 № 56467/04-36-04-09/34884858, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про день, час і місце розгляду справи повідомлялась належним чином шляхом направлення судової повістки на мобільний номер телефону НОМЕР_2 та на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_2 , які зазначені в реєстраційних даних ТОВ «РОДОС-ПЛЮС» (), що підтверджується довідкою про недоставлення SMS від 28.11.2025 року та довідкою про доставку електронного листа від 28.11.2025 року.

ОСОБА_1 про місце, дату та час судового засідання повідомлявся шляхом направлення судового виклику на робочу адресу останнього, що підтверджується конвертом із судовим викликом, який повернувся до суду із відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою».

Однак, ОСОБА_1 будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи до суду не з`явився, клопотань про відкладення розгляду справи від останнього не надходило.

Крім того ОСОБА_1 про день, час і місце розгляду справи повідомлявся у встановленому порядку шляхом розміщення на офіційному веб-порталі «Судова влада України» оголошення про дату, час та місце проведення судового засідання.

Згідно електронного сайту Соборного районного суду міста Дніпра користувачу надаються можливості пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їхніх частин, інформацію про призначені судові засідання.

Причину неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи не подавав.

Відповідно до положень ст. 268 КУпАП особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користатися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

ОСОБА_1 мав об`єктивну можливість особисто, або через представника в повній мірі реалізувати свої права, передбачені ст. 268 КУпАП. Останній не був позбавлений можливості надати письмові клопотання, заяви, звернення чи пояснення з приводу обставин правопорушення.

Згідно із ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п.14) наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Стаття 7 КУпАП вказує на те, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що ратифікована Законом України № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Заборона зловживання правом знайшла своє закріплення у статті 17 Конвенції, згідно якої жодне з положень Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Відповідно до Глави 21 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, зобов`язана добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Суддя використала усі процесуальні можливості щодо повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності про розгляд справи, проте ОСОБА_1 не виконав процесуальний обов`язок своєчасно з`являтися до суду за викликом, затягує розгляд справи, що суддя розцінює як намагання уникнути відповідальності, тому справа буде розглянута без його участі.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , якому інкримінується вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП, вважаю, що провадження по даній справі підлягає закриттю, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ч. 2 ст. 38 КУпАП, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Частина 2 статті 38 КУпАП передбачає, що якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.

Отже, статтею 38 КУпАП встановлено строки, після закінчення яких виключається накладення адміністративних стягнень. У цих випадках, згідно до п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, тобто зазначений строк ніким продовжений бути не може, будь-які дії щодо притягнення особи до відповідальності після його закінчення мають бути припиненими.

За правилами ч. 2 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніше, ніж через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при тривалому правопорушенні три місяці з дня його виявлення.

Таким чином, для більшості правопорушень точкою відліку строку давності притягнення до адміністративної відповідальності є день вчинення правопорушення.

При тривалому правопорушенні початок перебігу строку давності визначається по-іншому, точкою відліку тут є момент виявлення проступку.

Із доктринального тлумачення норм ст. ст. 9, 38 КПК України випливає, що триваюче правопорушення вчинюється протягом біль-менш тривалого часу і характеризується безперервним здійсненням єдиного діяння, в тому числі, тривалим безперервним невиконанням обов`язків, передбачених правовою нормою. Вважається, що триваючі правопорушення припиняються у разі виявлення факту цих правопорушень компетентним органом при проведенні перевірок, в тому числі, при виявленні таких проступків, як відсутність обліку доходів та витрат щодо яких встановлена обов`язкова форма обліку, бухгалтерського обліку об`єктів оподаткування, ведення його із порушенням національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку та інші правопорушення, встановити які можливо лише під час проведення документальної перевірки на підставі первинних документів.

До адміністративних правопорушень, які мають разовий характер і не є триваючими, відносяться такі проступки, як несвоєчасна подача декларацій, розрахунків, аудиторських висновків, платіжних доручень на внесення платежів до бюджету та державних цільових фондів тощо. Днем вчинення таких правопорушень є дата порушення граничного строку подачі декларації, про доходи до фіскального органу, порушення граничного строку подачі до закладу банків платіжних документів про оплату податків, зборів тощо.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення №58504/04-36-04-09/34884858 від 03 листопада 2025 року ОСОБА_1 інкримінується порушення п.п. 16.1.4 п. 16.1 ст. 16, п. 57.1 ст. 57 Кодексу, яке виразилося у несвоєчасному поданні до установи банку платіжного доручення на перерахування узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на прибуток згідно податкової декларації з податку на прибуток підприємств за 2024 рік (від 28.02.2025 № ) по строку сплати 11.03.2025, що спричинило виникнення податкового боргу, який фактично погашено за 2024 рік 15.09.2025

Відповідно до акту про результати камеральної перевірки ТОВ «РОДОС-ПЛЮС» () вказаний у протоколі факт несвоєчасного подання до установи банку платіжного доручення на перерахування узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на прибуток згідно податкової декларації з податку на прибуток підприємств за 2024 рік (від 28.02.2025 № ) по строку сплати 11.03.2025.

Отже, ураховуючи вищенаведені норми та положення Кодексу України про адміністративні правопорушення, їх доктринальне тлумачення, приходжу до висновку, що інкриміноване ОСОБА_1 правопорушення не є триваючим, оскільки останньому інкримінується несвоєчасне подання до установи банку платіжного доручення на перерахування узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на прибуток згідно податкової декларації з податку на прибуток підприємств за 2024 рік (від 28.02.2025 № ) по строку сплати 11.03.2025, який сплачений 15 вересня 2025 року, що не є безперервним невиконанням обов`язків, передбачених правовою нормою, яке було припинено шляхом виявлення цього факту компетентним органом при проведенні відповідної перевірки, а відтак, точкою відліку строку давності притягнення до адміністративної відповідальності за вказане правопорушення, є день його вчинення, а саме дати порушення граничного строку подання платіжного доручення 11 березня 2025 року.

Таким чином на час складання протоколу про адміністративне правопорушення від 03.11.2025 року та на час розгляду вказаної справи, передбачені ч. 2 ст. 38 КУпАП строки накладення адміністративного стягнення сплили, а тому провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

При цьому, пункт 7 частини 1 статті 247 КУпАП не містить положень про наявність у суду повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі закриття провадження про адміністративні правопорушення.

Крім того, логічне тлумачення абзацу першого статті 247 КУпАП дозволяє дійти висновку, що встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення (стаття 280 КУпАП), у тому числі й вини особи у його вчиненні.

Отже, наявність або відсутність вини встановлюється саме під час здійснення провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Таким чином, вина ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого йому адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП, не встановлюється, так як провадження по вказаній справі підлягає закриттю.

З огляду на викладене, враховуючи встановлені обставини та вимоги закону приходжу до висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ч. 2 ст. 38 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247 п. 7, 283, 284 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП України закрити, у зв`язку зі збігом строку притягнення до адміністративної відповідальності.

Постанову може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду через Соборний районний суд міста Дніпра протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя І.Г. Ополинська