Провадження № 3/127/7062/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2025 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Березовська О. А., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Головного управління ДПС у Вінницькій області ДПС України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, РНОКПП НОМЕР_1 , ФОП, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності не притягувалась, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

22.10.2025 до Вінницького міського суду Вінницької області надійшли для розгляду матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення № 1170 від 26.09.2025 ОСОБА_1 , будучи суб`єктом господарювання при продажу підакцизних товарів, розрахункові операції проведено через РРО/ПРРО без використання режиму програмування найменування проданого підакцизного товару із застосуванням ряду товарної підкатегорії згідно УКТЗЕД, ціни товару та обліку стану відповідності, а саме при продажу підакцизного товару коньяку Remy Martin VSOP 250 мл на суму 760, 00 грн, однієї чашки кави «Американо» на суму 70, 00 грн, порушено ст. 3 п. 1, 2, 11 ЗУ №265/25 ВР «Про застосування РРО» від 06.07.1995.

До початку судового засідання, яке було призначено на 09-30 20.11.2025, 19.11.2025 від захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, - адвоката Юрченка Т. П. надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи, з якими він ознайомився 01.12.2025 року, про що свідчить відмітка про ознайомлення з матеріалами справи та отримання фотокопій.

19.11.2025 від адвоката Юрченка Т. П. надійшло клопотання про відкладення слухання справи.

В судовому засіданні, яке були призначено на 09 год 45 хв. 05.12.2025, до суду надійшло клопотання адвоката Юрченка Т. П. про закриття провадження в справі, вмотивоване тим, що протокол складений з порушенням вимог чинного законодавства, без належних на це підстав, а в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, що передбачений частиною 1 статті 155-1 КУпАП, а отже провадження підлягає закриттю. На підтвердження вчинення ФОП ОСОБА_1 правопорушення особа, якою складено матеріали правопорушення, надає суду протокол про адміністративне правопорушення та акт фактичної перевірки від 26.09.2025. Протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими належними та допустимими доказами не є безумовним доказом вчинення адміністративного правопорушення, а є лише формою фіксації правопорушення. В протоколі про адміністративне правопорушення № 1170 від 26.09.2025 податковим органом суть порушення було складено узагальнено, без належного обґрунтування і більш того не зазначено навіть норми, які ніби-то порушила ОСОБА_1 .

Звертає увагу суду на те, що згідно протокол у податкових орган вказує, що ФОП ОСОБА_1 порушила пункти 1, 2, 11 ЗУ № 265/95 «Про застосування РРО». Водночас, пунктів 1, 2 та 11 без конкретизації до норми в Законі про РРО більше 10 і тому, в разі якщо чітке посилання на норму закону, яку порушено особою, що притягується до відповідальності неможливо встановити та перевірити, яке ж порушення «встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» відбулося. Як вбачається із протоколу та акту фактичної перевірки, вказані документи фактично суперечать один одному. Так, зі змісту протоколу вбачається, що ФОП ОСОБА_1 при продажу підакцизних товарів розрахункові операції здійснювала через РРО/ПРРО, але без використання режиму програмування найменування проданого підакцизного товару із застосуванням ряду товарної підкатегорії згідно УКТЗЕД. Водночас, акт фактичної перевірки містить відомості, що при проведенні контрольно-розрахункової операції з купівлі-продажу кави та підакцизних товарів ФОП ОСОБА_1 не використовувала РРО, що призводить до сумнівів в достовірності відомостей, які зазначені в одному із двох наданих суду документів. Водночас, у вище вказаному протоколі суть правопорушення викладена узагальнено та зазначено лише пункти Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР, які ОСОБА_1 начеб-то порушила.

Окрім цього, в самому протоколі зазначено, що датою вчинення відповідного правопорушення є 26.09.2025, однак, зі змісту пункту 2.20 Акту фактичної перевірки вбачається, що обставини, які ніби-то описані в протоколі відбувались 19.09.2025 в ресторані «Карабас». Вказана дата і відповідає даті початку перевірки, про що зазначено в пункті 1.1. Акту фактичної перевірки. У зв`язку із чим протокол про адміністративне правопорушення містить недостовірні відомості та дані. Також зауважив, що жодних операцій або контрольних закупівель податковий орган 26.09.2025 за вказаною ним адресою не проводив.

Протокол про адміністративне правопорушення за своєю юридичною природою є єдиною підставою для розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення (за винятком визначених законом випадків, коли протокол про адміністративне правопорушення не складається), за аналогією з обвинувальним актом у кримінальному провадженні. Тому закон детально регламентує процедуру складання та надсилання протоколу про адміністративне правопорушення, визначає компетенцію осіб щодо складання протоколу та чіткі вимоги до його змісту. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Співробітником податкового органу було порушено вимоги до оформлення протоколу про адміністративне правопорушення, передбачені статтею 254 КУпАП, а саме не дотримано строку складення не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення. Допущені порушення при складанні протоколу позбавляють можливості здійснити повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи, а отже досягти завдань провадження, що в свою чергу є перешкодою для розгляду адміністративної справи по суті, з`ясування її обставин та прийняття рішення по ній.

Зважаючи на вище викладене адвокат Юрченко Т. П. просить суд закрити провадження в справі про притягнення ФОП ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

В судовому засіданні захисник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності надав пояснення аналогічні зазначеноу в письмовому клопотанні про закриття провадження у справі. Додатково суду пояснив, що ОСОБА_1 копію протоколу одержала, частина рукописного тексту в протоколі їй незрозуміла. З актом, складеним податковим органом вона не погоджується. Між протоколом про адміністративне правопорушення та актом фактичної перевірки існують розбіжності: по протоколу про адміністративне правопорушення порушення полягає у здійсненні операцій з використанням РРО, але без програмування, а по акту фактичної перевірки - взагалі без використання РРО.

Заслухавши пояснення захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 , дослідивши письмові докази у справі, суд доходить до таких висновків.

Ч. 1 ст. 155-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, тобто об`єктивною стороною порушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, є порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Суб`єктами правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, можуть бути особи, які відповідно до своїх функціональних обов`язків здійснюють розрахункові операції, а також посадові особи, до компетенції яких належить організація здійснення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Згідно із ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів справи вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення № 1170 від 26.09.2025 складений відносно ФОП ОСОБА_1 у зв`язку із порушенням нею порядку проведення розрахунків у сфері послуг на підставі акту (довідки) фактичної перевірки № 27831/5/02-32-07-05/ НОМЕР_1 від 26.09.2025.

Будь-які інші докази, окрім Акта (довідки) фактичної перевірки № 27831/5/02-32-07-05/ НОМЕР_1 від 26.09.2025 та протоколу про адміністративне правопорушення № 1170 від 26.09.2025 щодо доведеності вини ФОП ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, а обов`язок щодо збирання яких у відповідності до ст. 251 КУпАП покладається на осіб, уповноважених на складання протоколу про адміністративне правопорушення, матеріали справи не містять.

Судом прийнято до уваги, що висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і самі собою не породжують правових наслідків. Податковий орган не позбавлений права викладати в акті перевірки власні суб`єктивні висновки щодо зафіксованих обставин та в подальшому обґрунтовувати ними власну позицію щодо наявності певних допущених платником податків порушень, а оцінка акту перевірки, в тому числі і оцінка дій посадових осіб податкового органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, а також щодо самих висновків перевірки, надається при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акту.

При цьому, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення за відсутності будь-яких інших доказів не є беззаперечним доказом вини особи, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», оскільки не випливає зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

З огляду на наведене, суд доходить висновку, що докази, надані на підтвердження вини ФОП ОСОБА_1 викликають розумні сумніви, а наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18.01.1978 у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п.161, Series A заява №25), який застосовується при оцінці доказів, а також докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту».

Тому докази у справі оцінюються судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Верховний Суд в постанові від 27.06.2019 зазначив, що висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Положеннями ч. 2 ст. 251 КУпАП передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законів.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши відповідно до ст. 252 КУпАП докази, наявні в справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, враховуючи вищевикладене, прийшов до переконання в тому, що в діях ФОП ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 1551КУпАП. Пояснення та заперечення захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 жодним доказом не спростовані.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути почато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, враховуючи відсутність в діях ФОП ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись статтями 245, 247, 251, 280, 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП - закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги через Вінницький міський суд Вінницької області до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Олена БЕРЕЗОВСЬКА