САДГІРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ЧЕРНІВЦІ
Справа № 726/4451/25
Провадження №3/726/943/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.12.2025 м. Чернівці

Суддя Садгірського районного суду м. Чернівці Асташев С. А., розглянувши справу про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, що надійшли від Управління стратегічних розслідувань в Чернівецькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України щодо:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , громадянки України, українки за національністю, директора Чернівецької гімназії № 19 Чернівецької міської ради, що зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , що раніше до адміністративної відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією не притягалася,

про вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч.1 ст. 172-7 КУпАП та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП,

за участю учасників судового провадження:

прокурора Остапець О.М.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1

У С Т А Н О В И В:

З управління стратегічних розслідувань в Чернівецькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України до суду надійшли протоколи про вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією:

-№ 450 від 11.12.2025 за ч.2 ст. 172-7 КУпАП, справа № 726/4451/25, провадження № 3/726/943/25;

-№ 448 від 11.12.2025 за ч.2 ст. 172-7 КУпАП, справа № 726/4452/25, провадження № 3/726/944/25;

-№ 449 від 11.12.2025 за ч.1 ст. 172-7 КУпАП, справа № 726/4453/25, провадження № 3/726/945/25.

-№ 447 від 11.12.2025 за ч.1 ст. 172-7 КУпАП, справа № 726/4454/25, провадження № 3/726/946/25.

Так, згідно вказаних протоколів про вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних із корупцією від 11.12.2025, ОСОБА_1 , будучи директором Чернівецької гімназії №19 Чернівецької міської ради та відповідно до п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» посадовою особою юридичної особи публічного права, на яку поширюється дія зазначеного Закону, прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, чим порушила вимоги п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції».

11.10.2024 директор Чернівецької гімназії №19 Чернівецької міської ради Оробець Любов Іванівна підписала наказ №138§2 «Про преміювання працівників Чернівецької гімназії №19 одноразовою премією за підсумками роботи за ІІІ квартал 2024р.», яким надано премію в розмірі 300,00 грн сторожу ОСОБА_2 , який являється чоловіком, тобто близькою особою.

Таким чином своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Також ОСОБА_1 , будучи директором Чернівецької гімназії №19 Чернівецької міської ради не повідомила відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» безпосереднього керівника, тобто Управління освіти Чернівецької міської раду, в особі її начальника, а також Чернівецьку міську раду, в особі її голови про наявність у її діях реального конфлікту інтересів під час підписання наказу №138§2 від 11.10.2024 «Про преміювання працівників Чернівецької гімназії №19 одноразовою премією за підсумками роботи за ІІІ квартал 2024р.», яким надано премію в розмірі 300,00 грн сторожу ОСОБА_2 , який являється чоловіком, тобто близькою особою, чим порушила вимоги п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» та вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Крім того ОСОБА_1 , будучи директором Чернівецької гімназії №19 Чернівецької міської ради прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів під час підписання наказу №167к-тр від 17.12.2024 «Про преміювання працівників Чернівецької гімназії №19 за підсумками року» яким надано премію в розмірі 13000,00 грн сторожу ОСОБА_2 , який являється чоловіком, тобто близькою особою, чим порушила вимоги п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» та вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Також ОСОБА_1 , будучи директором Чернівецької гімназії №19 Чернівецької міської ради не повідомила відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» безпосереднього керівника, тобто Управління освіти Чернівецької міської раду, в особі її начальника, а також Чернівецьку міську раду в особі її голови про наявність у її діях реального конфлікту інтересів під час підписання наказу №167к-тр від 17.12.2024 року «Про преміювання працівників Чернівецької гімназії №19 за підсумками року» яким надано премію в розмірі 13000,00 грн сторожу ОСОБА_2 , який являється чоловіком, тобто близькою особою, чим порушила вимоги п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» та вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В судовому засіданні особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 свою вину у вчиненому правопорушенні визнала повністю та щиро розкаялася. Пояснила суду, що була ознайомлена із вимогами Закону України «Про запобігання корупції» та наявністю конфлікту інтересів. Двічі підписала наказ про преміювання чоловіка, що працює на посаді сторожа та не повідомила про такі дії безпосереднього керівника. Просила її суворо не карати, більше не вчинятиме порушень.

Прокурор Остапець О.М. в судовому засіданні підтвердила наявність обставин, викладених у протоколах про вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч.1 ст. 172-7 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП, просила притягнути останню до адміністративної відповідальності, застосувавши на підставі ч.2 ст. 36 КУпАП покарання у виді штрафу, визначеного санкцією відповідних частин статті, а остаточно у розмірі 3 400 грн. Долучила письмовий висновок прокурора у справі.

Суд, заслухав особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, думку прокурора, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та наявні у ній докази, надавши їм відповідну правову оцінку, виснує про таке.

Згідно з ч.2 ст. 7 та ст. 245, ст. 280 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин кожної справи, правильного і справедливого її вирішення. Суддя зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Постанова суду, відповідно до ст. 283 КУпАП, має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, а також на достатніх і незаперечних доказах.

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суддя встановив, що згідно з наказом Чернівецької міської ради від 30.04.2002 №01-07/515 ОСОБА_1 призначена на посаду директора Чернівецької загальноосвітньої школи І -ІІІ ступенів №37 Чернівецької міської ради.

Рішенням Чернівецької міської ради від 27.07.2023 №1335 «Про зміну типу та найменування закладів освіти Чернівецької міської територіальної громади» змінено найменування Чернівецької загальноосвітньої школи І - ІІІ ступенів №37 Чернівецької міської ради на Чернівецьку гімназію №19 Чернівецької міської ради.

Наказом управління освіти Чернівецької міської ради від 09.08.2023 внесені зміни до трудового контракту ОСОБА_1 та визначено останню директором Чернівецької гімназії №19 Чернівецької міської ради (далі Гімназія).

Встановлено, що відповідно до розпорядження Чернівецької міської ради №1335 від 27.07.2023 року затверджено статут Чернівецької гімназії №19 Чернівецької міської ради.

Відповідно до п. 1.3 п. 1.4 статуту Чернівецької гімназії №19 Чернівецької міської ради засновником (власником) Гімназії є Чернівецька міська рада, а органом управління Гімназії є Управління освіти Чернівецької міської ради.

Згідно з п. 1.5 статуту Чернівецької гімназії №19 Чернівецької міської ради юридична адреса Гімназії: 58025, Чернівецька область, Чернівецький район, м. Чернівці, вул. Івана Підкови, 9.

Відповідно до п. 1.8 статуту Чернівецької гімназії №19 Чернівецької міської ради, Гімназія є юридичною особою з моменту її державної реєстрації, має гербову печатку, штамп, бланки з власними реквізитами, може мати рахунки, відкриті в органах Державної казначейської служби України, самостійний баланс.

Згідно з п. 6.8 та п. 6.9 статуту Чернівецької гімназії №19 Чернівецької міської ради безпосереднє керівництво Гімназією здійснює керівник (директор), який призначається на посаду наказом Управління освіти Чернівецької міської ради, за погодженням з Чернівецьким міським головою.

Відповідно до п. 6.13.5 статуту Чернівецької гімназії №19 Чернівецької міської ради директор Гімназії видає відповідно до своєї компетенції накази та контролює їх виконання.

Згідно з ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною 1 статті 172-7 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, що тягне за собою накладення штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно ч.2 ст. 172-7 КУпАП вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів - тягне за собою накладення штрафу від двохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У примітці до вказаної статті зазначено, що суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Також вказано, що у цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Перелік суб`єктів на яких поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», визначений статтею 3, зокрема відповідно до п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» до них відносяться посадові особи юридичної особи публічного права.

ОСОБА_1 , будучи директором Чернівецької гімназії №19 Чернівецької міської ради, відповідно до п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є посадовою особою юридичної особи публічного права, на якого поширюється дія зазначеного Закону.

Згідно з ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» близькі особи - члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта;

Відповідно до даних актового запису про шлюб № 1190 від 21 липня 1984 року, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебувають у зареєстрованому шлюбі.

Також у ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» міститься визначення що таке потенційний конфлікт та реальний конфлікт.

Так, потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Натомість реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Водночас у листі №223-943/0/4-17 від 22.05.2017 Судова палата у кримінальних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз`яснила, що для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як:

1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

3) наявність повноважень на прийняття рішення;

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Згідно Методичних рекомендацій щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції реальний конфлікт інтересів виникає у разі наявності впливу приватного інтересу на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи не вчинення дій під час реалізації таких повноважень. Тому навіть за умови, що особа, маючи приватний інтерес, приймає об`єктивні та неупереджені рішення, вона вчиняє дії в умовах реального конфлікту інтересів.

Приватний інтерес будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях. У даному випадку приватний інтерес полягає в покращенні майнового стану власної родини.

Реалізація приватного інтересу впливає на об`єктивність та неупередженість прийняття рішень, вчинення дій під час виконання службових повноважень стосовно себе, якщо ці повноваження є дискреційними.

З Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2, прийняті Комітетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді вбачається, що дискреційні повноваження це повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за таких обставин.

Аналогічне визначення по суті закладено у Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженій наказом Міністерства юстиції України від 24.04.2017 № 1395/5 (Про затвердження Методології проведення антикорупційної експертизи»): дискреційні повноваження це сукупність прав та обов`язків органів державної в лади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акту.

У ч.1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

У разі існування в особи сумнівів щодо наявності в неї конфлікту інтересів вона має право звернутися за роз`ясненням до Національного агентства. У разі якщо особа не отримала підтвердження про відсутність конфлікту інтересів, вона діє відповідно до вимог, передбачених у розділі V Закону (ч.5 ст. 28 вищезазначеного Закону).

Повноваженнями щодо видання наказів, які носять дискреційний характер, в даному випадку наділена директор Чернівецької гімназії №19 Чернівецької міської ради ОСОБА_1 відповідно до п. 6.13.5 статуту Чернівецької гімназії №19 Чернівецької міської ради.

Приймаючи вищевказані рішення, директор Чернівецької гімназії №19 Чернівецької міської ради ОСОБА_1 вступила у суперечність між приватним інтересом та службовими повноваженнями (публічним інтересом), яка полягає в тому, що, з одного боку в неї наявний приватний інтерес покращити майновий стан своєї родини, а з іншого, вона має виконувати свої службові обов`язки в інтересах Чернівецької гімназії №19 Чернівецької міської ради, виключаючи можливість будь-якого впливу приватного інтересу.

Наявність суперечності між приватним інтересом та службовим повноваженням виключає об`єктивність та неупередженість посадової особи у вчиненні дій та прийнятті рішень впливає на їх об`єктивність.

Будучи обізнаною із нормами Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 свідомо проігнорувала вимоги щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів шляхом не повідомлення про наявність конфлікту інтересів та заборони приймати рішення, вчиняти дії в її умовах.

Таким чином, підписуючи наказ №138§2 від 11.10.2024 «Про преміювання працівників Чернівецької гімназії №19 одноразовою премією за підсумками роботи за ІІІ квартал 2024 р.», яким надано премію в розмірі 300,00 грн. сторожу ОСОБА_2 , який являється чоловіком, тобто близькою особою, у порушення п. п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» у директора Чернівецької гімназії №19 Чернівецької міської ради ОСОБА_1 стали очевидними виділені в Законі та правовій практиці усі чотири ознаки реального конфлікту інтересів, а саме: 1. Наявність факту приватного інтересу; 2. Наявність факту суперечності між приватним інтересом та службовими чи представницькими повноваженнями; 3. Наявність повноважень на прийняття рішення; 4. Наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Факт правопорушення, пов`язаного з корупцією, підтверджують долучені до матеріалів справи докази:

-Наказ №138§2 від 11.10.2024 «Про преміювання працівників Чернівецької гімназії №19 одноразовою премією за підсумками роботи за ІІІ квартал 2024р.»;

-Наказ №167к-тр від 17.12.2024 року «Про преміювання працівників Чернівецької гімназії №19 за підсумками року»;

-Інформація із Чернівецької гімназії №19 Чернівецької міської ради;

-Інформація із Управління освіти Чернівецької міської ради;

Таким чином ОСОБА_1 будучи суб`єктом відповідальності за ст. 172-7 КУпАП та обізнаною із нормами Закону України «Про запобігання корупції», свідомо проігнорувала вимоги щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів шляхом повідомлення про наявність конфлікту інтересів та заборони приймати рішення, вчиняти дії в його умовах та вчинила і прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до вимог п.2 ч.1, ч. 3 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» про наявність у неї реального конфлікту інтересів ОСОБА_1 мала повідомити безпосереднього керівника, тобто Управління освіти Чернівецької міської раду, в особі її начальника, а також Чернівецьку міську раду в особі її голови, однак не повідомила, що підтверджується матеріалами справи та наявними у ній доказами.

Наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого як ч.1 ст. 172-7 КУпАП, так і ч.2 ст. 172-7 КУпАП, зокрема його об`єктивної та суб`єктивної сторони підтверджується тим, що остання не заперечує того факту, що не зверталася за відповідним роз`ясненням з приводу сумнівів щодо наявності в неї конфлікту інтересів.

Більше того, у судовому засіданні ОСОБА_1 не заперечує вчиненого.

Враховуючи вищевикладене, оцінюючи у сукупності досліджені докази та зазначені правові норми, доходжу висновку, що викладені докази з однозначністю та достовірністю доказують факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.1 ст.172-7 КУпАП, тобто неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а також передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП, тобто вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

За таких обставин, встановлюючи наявність адміністративних правопорушень в діях особи, щодо якої складено протоколи та даючи оцінку фактичним даним, наявним в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, вважаю, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7 та ч.2 ст.172-7 КУпАП, повністю доводиться дослідженими в судовому засіданні доказами.

Одним з основоположних принципів діяльності із запобігання і протидії корупції є невідворотність відповідальності за вчинення корупційних правопорушень, оскільки ці правопорушення несуть негативні наслідки, які можуть виявитися у підриві авторитету державних органів та органів місцевого самоврядування та зашкодити суспільним інтересам, а отже не можуть бути визнані як малозначимі. Тому, незалежно від виду суб`єкту та його службової діяльності, та інших характеристик його обов`язком є діяти лише в рамках закону.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. У тому числі, відповідно до вимог ст. 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей, незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Відповідно до вимог ст.38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

При накладенні стягнення в межах санкції частини статті, суд враховує характер вчиненого правопорушення, ступінь вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, її особу, обставини, що пом`якшують відповідальність та відсутність обтяжуючих відповідальність обставин.

Відповідно до ст. 34 КУпАП обставиною, яка пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 за вчинене правопорушення, є щире розкаяння винної, визнання вини у вчиненому, співпраця із органами від Управління стратегічних розслідувань в Чернівецькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України.

Обставин, що обтяжують відповідальність ОСОБА_1 за вчинене, визначених ст. 35 КУпАП, не встановлено.

Як вказано раніше, постановою суду справи про адміністративні правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП об`єднано в одне провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Отже, під час обрання виду та міри адміністративного стягнення щодо ОСОБА_1 суддя бере до уваги те, що остання визнала свою вину та щиро розкаялася у вчиненому, раніше не притягалася до адміністративної відповідальності, не мала наміру уникнути відповідальності за вчинене, шкодує про вчинене, а тому в такому випадку суд вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу у мінімальному розмірі, визначеному санкцією відповідної частини статті.

Адміністративне стягнення у виді штрафу призначається судом, у відповідності до вимог ст. 36 КУпАП, в межах санкції за більш серйозне правопорушення із числа вчинених і саме такий вид стягнення буде необхідним та достатнім для виправлення ОСОБА_1 та попередження вчинення нею аналогічних правопорушень у майбутньому.

Згідно зі ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Керуючись ст.ст. 9, 11, 34-35, 36, 172-7, 221, 245, 280, 283, 284 КУпАП, ст.ст.1, 3, 28 Закону України «Про запобігання корупції», суд

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП (за епізодом від 11.10.2024) та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 100 (сто) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1 700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 копійок в дохід держави.

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП (за епізодом від 17.12.2024) та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 100 (сто) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1 700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 копійок в дохід держави.

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП (за епізодом від 11.10.2024) та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 200 (двісті) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3 400 (три тисячі чотириста) гривень 00 копійок в дохід держави.

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП (за епізодом від 17.12.2024) та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 200 (двісті) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3 400 (три тисячі чотириста) гривень 00 копійок в дохід держави.

На підставі ст.36 КУпАП остаточно накласти на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адміністративне стягнення в межах санкції ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, у виді штрафу в розмірі 200 (двісті) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3 400 (три тисячі чотириста) гривень 00 копійок в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 , 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок судового збору в дохід держави.

Роз`яснити, що відповідно до вимог ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Згідно із ст. 308 КУпАП, у разі несплати штрафу в установлений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

З платіжними реквізитами для сплати штрафу та судового збору можна ознайомитись на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет у графі «громадянам» за посиланням: https://sg.cv.court.gov.ua/sud2410/

Постанова підлягає зверненню до виконання протягом трьох місяців з дня винесення, а в разі її оскарження перебіг строку давності виконання постанови зупиняється до розгляду скарги.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Садгірський районний суд м. Чернівці протягом 10 (десяти) днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги.

СуддяС. А. Асташев