Провадження № 3/512/534/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Суддя Савранського районного суду Одеської області Брюховецький О.Ю., розглядаючи матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності, яка надійшла від Сектору поліцейської діяльності № 2 Відділу поліції № 1 Подільського РУП ГУНП в Одеській області стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , офіційно не працюючої, яка зареєстрована по АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 173-2 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

09.12.2025 до Савранського районного суду Одеської області від Сектору поліцейської діяльності № 2 Відділу поліції № 1 Подільського РУП ГУНП в Одеській області надійшли матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за частиною 1 статті 173-2 КУпАП (Вчинення домашнього насильства).

В протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД №705268 від 23.11.2025 зазначено, що 23.11.2025 близько 16 години 00 хвилин ОСОБА_1 , яка перебуває на обліку у лікаря психіатра, за адресою: АДРЕСА_2 поводила себе агресивно голосно кричала, розбивала посуд, чим спричинила психологічне страждання членам сім`ї. Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена частиною 1 статті 173-2 КУпАП.

ОСОБА_1 будучи повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, в судові засідання призначені на 09.12.2025 та 18.12.2025 не з`явилася, клопотань про відкладення розгляду справи суду не надала, причини неявки в судове засідання не відомі.

Разом з тим, на електронну адресу суду надійшов лист ОСОБА_1 наступного змісту: "суд, який ви призначили не признаю, Кудря порушив процедуру". Вказані вислови ОСОБА_1 суд розцінює як невизнання вини у вчиненні інкримінованого адміністративного правопорушення. У своєму листі ОСОБА_1 також зазначила, що її незаконно 2 рази за цей рік утримували в психіатричній лікарні хоча вона психічних розладів не має.

Крім того, ОСОБА_1 у своєму листі повідомила суд про те, що вона звернулася до Державної прокуратури міста Києва про порушення Офіцером Національної поліції України Кудрею І.В., а саме про висунуті останнім неправдиві обвинувачення відносно ОСОБА_1 не маючи на те доказів (а.с.15-25).

Відповідно до частини 2 статті 277 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема, статтями 173-2 розглядаються у триденний строк.

Зважаючи на сповіщення ОСОБА_1 про розгляд справи про адміністративне правопорушення, судом вирішено провести розгляд справи у її відсутність, що не суперечить правовим приписам частини 2 статті 268 КУпАП.

Згідно статті 252 КУпАП суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Дослідивши письмові матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, у відповідності до положень статті 252 КУпАП, керуючись законом і правосвідомістю, суддя дійшов наступного висновку.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з положеннями статті 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до частини 1 статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

За змістом частини 2 статті 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У свою чергу відповідно до статті 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-4 цього Кодексу.

З рапорту помічника чергового поліції №1 (смт.Любашівка, Подільського районного управління поліції ГУНП в Одеській області) від 23.11.2025 вбачається, що 23.11.2025 о 16 годині 19 хвилин надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що ОСОБА_1 , що є дружиною заявника ОСОБА_2 , бігала з ножем (а.с.3).

Матеріали справи містять заяву ОСОБА_2 про прийняття мір до його дружини ОСОБА_1 (а.с.4).

Згідно письмових пояснень ОСОБА_2 від 23.11.2025 вбачається, що 23.11.2025 близько 16 години 00 хвилин його дружина ОСОБА_1 побила посуд, ходила по дому з ножем та голосно кричала. Крім того, з вказаних письмових пояснень ОСОБА_2 вбачається, що ОСОБА_1 з 01.09.2025 по 24.10.2025 проходила лікування в психіатричній лікарні та перебуває на обліку у психіатра (а.с.5).

Крім того, в матеріалах справи міститься рапорт інспектора РПП СПД №2 ВП №1 Подільського РУП ГУНП в Одеській області капітана поліції Осадчука І.Ю. З вказаного рапорту вбачається, що під час виконання службових обов`язків капітаном поліції ОСОБА_3 23.11.2025 о 16 годині 20 хвилин, на планшетний пристрій, ним було отримано службове завдання по факту телефонного повідомлення ОСОБА_2 про те, що його дружина вчинила домашнє насильство психологічного характеру. При приїзді на місце події ОСОБА_1 відмовилася від дачі письмових пояснень (а.с.6).

Також, матеріали справи містять Терміновий заборонний припис стосовно ОСОБА_1 , серія АА №561512 від 23.11.2025 про заборону на вхід та перебування в місці проживання (перебування) постраждалої особи ОСОБА_2 .. Заборонний припис діяв протягом 5 днів з 17 години 00 хвилин 23.11.2025 по 17 годину 00 хвилин 27.11.2025 (а.с.7).

Окрім того, в матеріалах справи наявна коротка виписка з історії хвороби (а.с.10-11) та довідка №139 про перебування ОСОБА_1 на обліку у лікаря психіатра (а.с.12).

Відповідно до положень статей 252, 254, 255, 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння, яке містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення, у якому крім іншого зазначають відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності та свідків, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини («Малофеєв проти Росії» та «Карелін проти Росії») у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення, за відсутності інших об`єктивних доказів на підтвердження факту вчинення правопорушення, не може слугувати доказом винуватості у вчиненні адміністративного правопорушення.

В порушення вимог статті 251 КУпАП до протоколу про адміністративне правопорушення не долучено належного та допустимого доказу вчинення ОСОБА_1 дій, зазначених у протоколі, а протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими доказами не є доказом на доведення його вини у вчиненні адміністративного правопорушення за частини 1 статті 173-2 КУпАП.

При цьому, у протоколі про адміністративне правопорушення ВАД №705279 від 13.12.2025, не зазначені свідки, які б підтвердили вчинення насильства у сім`ї ОСОБА_1 , що виключає наявність в діях особи складу адміністративного правопорушення.

Диспозиція частини 1 статті 173-2 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Отже, адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173-2 КУпАП є правопорушенням з матеріальним складом.

За визначенням Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» від 07 грудня 2017 року № 2229-VIII, який набрав чинності 07 січня 2018 року, домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Відповідно до пункту 14 статті 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Системний аналіз існуючого національного та міжнародного законодавства свідчить про те, що домашнє насильство істотно відрізняється від звичайних конфліктних відносин, оскільки має певні ознаки та характеризується тим, що особа, яка застосовує домашнє насильство, маючи значну перевагу в своїх можливостях, діє умисно з наміром досягти бажаного результату, який полягає у заподіянні шкоди потерпілому шляхом порушення його прав і свобод.

У той час, як під конфліктом необхідно розуміти такий стан взаємовідносин, який характеризується наявністю зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що може призвести до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями; ситуація, в якій кожна зі сторін намагається зайняти позицію, що несумісна з інтересами іншої сторони.

Виникнення конфлікту залежить не лише від об`єктивних причин, але й від суб`єктивних факторів, до яких необхідно віднести власні уявлення учасників конфлікту про себе, свої потреби, мотиви, життєві цінності та ставлення до іншої сторони конфлікту.

Наявний конфлікт між членами сім`ї може, але не обов`язково, з часом трансформуватися та набути ознак домашнього насильства.

У свою чергу домашнє насильство вчиняється шляхом порушення основних прав та свобод іншого члена сім`ї та призводить або може призвести до заподіяння шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, при якому має місце перевага сил того, хто скоює ці дії, що унеможливлює самозахист особи, котра страждає від цих дій.

Суд зауважує, що особливістю домашнього насильства є повна влада та контроль кривдника над жертвою насильства.

Органом, уповноваженим на складання протоколу про адміністративне правопорушення, не надано доказів того, що ОСОБА_1 вчинила дії, які мають ознаки психологічного насильства, зокрема, (словесні образи, погрози, приниження, переслідування, залякування) інші дії, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, та спричинення чоловіку емоційної невпевненості, нездатності захистити себе або завдати шкоди її психологічному здоров`ю.

Крім того в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД №705268 від 23.11.2025 не конкретизовано кому саме з членів сім`ї було спричинено психологічне страждання.

Відповідно до пункту 9 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 №1376, при складанні протоколу про адміністративне правопорушення в ньому зазначаються, зокрема: у графі «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» - суть адміністративного правопорушення (повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол).

Обставини правопорушення повинні бути викладені в протоколі конкретно, з належним формулюванням складу адміністративного правопорушення у відповідності до змісту диспозиції статті (частини статті) КУпАП, що передбачає відповідальність за його вчинення. При цьому, для того, щоб повністю розкрити суть адміністративного правопорушення у протоколі повинно бути зазначено, які конкретно дії вчинила особа, яка форма насильства прослідковується у діях порушника, якщо дій кілька, то зазначена кожна дія і, форма домашнього насильства, наслідки цих дій для потерпілого.

Суддя зазначає, що така сукупність доказів в даній справі не є достатньою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Згідно частини 2 статті 7 КУпАП провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Будь-яке обвинувачення особи має бути конкретним, зрозумілим та підтверджено належними, достовірними та допустимими доказами.

Аналіз зібраних у справі доказів дає підстави стверджувати те, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 173-2 КУпАП щодо ОСОБА_1 уповноважена особа не дотрималась вимог закону щодо необхідності встановлення ознак складу даного адміністративного правопорушення та не зібрала доказів на підтвердження наявності в діях особи складу вказаного адміністративного правопорушення.

Виходячи з вищенаведеного ОСОБА_1 не може бути притягнута до адміністративної відповідальності, оскільки «поза розумним сумнівом» не доведена її вина у вчиненні домашнього насильства щодо чоловіка ОСОБА_2 або будь-якого іншого члена сім`ї, тому суддя дійшов висновку, що провадження у справі підлягає закриттю на підставі пункту 1 статті 247 КУпАП.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 173-2 КпАП України, у зв`язку з чим провадження у справі підлягає закриттю на підставі пункту 1 статті 247 КпАП України.

На підставі викладеного та керуючись статтями 247, 283, 284 КУпАП, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , офіційно не працюючої, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , офіційно не працюючої, яка зареєстрована по АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 173-2 КУпАП закрити на підставі частини 1 статті 247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником.

Суддя: О.Ю. Брюховецький