Провадження №3/389/1455/25
Постанова

іменем України

17 грудня 2025 року місто Знам`янка

Суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області Савельєва Оксана Валентинівна, розглянувши матеріали, які надійшли з відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції ГУНП в Кіровоградській області,про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Кіровоград, громадянки України, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , не працює, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ,

за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП,

встановив:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №484666 від 27.11.2025, ОСОБА_1 17.11.2025, перебуваючи за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , вчинила сварку з матір`ю ОСОБА_2 , під час якої ображала її нецензурною лайкою та виганяла з будинку, чим вчинила домашнє насильство психологічного характеру.

Вказані дії ОСОБА_1 органом поліції кваліфіковані за ч.1 ст.173-2 КУпАП.

До суду ОСОБА_1 не з`явилася, причини неявки не повідомила, хоча про дату, час і місце розгляду справ сповіщена належним чином шляхом надіслання судової повістки в електронній формі у вигляді sms-повідомлення на мобільний номер телефону, вказаний у її заяві про отримання судових повісток в електронному вигляді, що відповідає Порядку надсилання судових повісток, повідомлень і викликів учасникам судового процесу в електронній формі, затвердженого наказом ДСА від 23.01.2023 №28.

Оскільки відповідно до ч.2 ст.268 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою при розгляді справ про адміністративні правопорушення за ч.1 ст.173-2 КУпАП, тому суддя дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності ОСОБА_1 .

Зясувавши фактичні обставини справи, дослідивши докази, що містяться в матеріалах справи, оцінивши їх в сукупності та взаємозв`язку, суддя дійшов наступного висновку.

Згідно зі ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З`ясовуючи ці обставини, суд повинен виходити з положень ст.251 КУпАП, згідно з якою доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, суд з урахуванням вимог ст.252 КУпАП оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, при складанні протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №484666 від 27.11.2025 дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Відповідальність, передбачена ч.1 ст.173-2 КУпАП, настає за вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Пунктом 3 ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання та протидію домашнього насильства» визначено, що домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь

Домашнє насильство в розумінні ст.173-2 КУпАП є адміністративним правопорушенням з матеріальним складом, оскільки потребує доведення наявності не тільки певного діяння, але і обов`язкове спричинення шкоди.

Отже, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173-2 КУпАП, є завдання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Таким чином, для констатації наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, зокрема необхідно встановити, чи завдали реальної шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілої ОСОБА_2 вчинені ОСОБА_1 діяння.

Зазначені обставини (наслідки) повинні бути вказані у протоколі про адміністративне правопорушення, який за своєю суттю є процесуальним документом обвинувачення.

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №484666 від 27.11.2025 слідує, що ОСОБА_1 вчинив сварку з матір`ю ОСОБА_2 , під час якої ображала її нецензурною лайкою та виганяла з будинкуу.

Водночас протокол, який визначає межі судового розгляду, не містить опису диспозиції складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, оскільки не зазначено, чи була діями ОСОБА_1 фактично завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілої.

В свою чергу, і матеріали справи не містять не містять відомостей, які б підтверджували, що внаслідок дій ОСОБА_1 була завдана реальна шкода психічному здоров`ю потерпілої, хоча це прямо випливає з диспозиції ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Відомості про свідків, які б могли об`єктивно підтвердити або спростувати обставини, викладені в протоколі, як в матеріалах справи про адміністративне правопорушення, так і в протоколі відсутні.

Письмовими поясненнями ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , доданими до протоколу, підтверджується, що між ними дійсно наявні конфліктні відносини. Разом з тим, пояснення ОСОБА_1 щодо обставин конфлікту та його наслідків суперечать поясненням ОСОБА_2 .

Необхідно зауважити, що самі по собі конфліктні стосунки між родичами та образливі висловлювання в межах конфлікту, який склався між сторонами, за відсутності доказів на підтвердження завдання шкоди фізичному або психічному здоров`ю ОСОБА_2 , не охоплюються складом адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, оскільки завдання шкоди в цьому випадку є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони даного проступку.

Домашнє насильство істотно відрізняється від звичайних конфліктних відносин, оскільки насильство є результатом свідомих дій людини і характеризується такими основними ознаками: умисність, спричинення шкоди, порушення прав і свобод людини, значна перевага сил (фізичних, психологічних, економічних, чи пов`язаних з вищою посадою тощо) того, хто чинить насильство.

В той же час, під конфліктом необхідно розуміти такий стан взаємовідносин, який характеризується наявністю зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що може призвести до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями; ситуація, в якій кожна зі сторін намагається зайняти позицію, несумісну з інтересами іншої сторони.

Суддя звертає увагу, що належне викладення в протоколі про адміністративне правопорушення фактичних обставин інкримінованого особі правопорушення (в тому числі з огляду на визначену ч.1 ст.173-2 КУпАП диспозицію) є гарантією забезпечення її прав в частині бути обізнаним щодо суті пред`явленого звинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення за конкретних обставин та, у зв`язку з цим, мати можливість скористатися гарантованими ст.268 КУпАП правами щодо надання пояснень, подання доказів та заявлення клопотань саме з приводу інкримінованого порушення.

Натомість, суд не має права виходити за межі викладених в протоколі обставин та притягнути особу до адміністративної відповідальності, навівши інші обставини правопорушення, які не були викладені в протоколі про адміністративне правопорушення та не підтверджуються відповідними доказами.

Склад адміністративного правопорушення - це сукупність законодавчо-визначених ознак, наявність яких дає підстави дійти висновку в кожному конкретному випадку щодо належної правової кваліфікації дій особи, та як наслідок прийняти рішення щодо можливості притягнення такої особи до юридичної відповідальності.

Відсутність (недоведеність) хоча б однієї з ознак складу адміністративного правопорушення унеможливлює прийняття рішення про притягнення особи до відповідальності та застосування стосовно неї заходів державного примусу.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 08.07.2020 у справі №463/1352/16-а, у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на те, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, а тому відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.

Керуючись п.1 ст.247, ст.9, ч.1 ст.173-2, 245, 251, 266, 280, 283, 284 КУпАП, суддя,

постановив:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Знам`янського міськрайонного суду

Кіровоградської області О.В. Савельєва