490/8706/25 від18.12.2025
н/п 3/490/3000/2025
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 грудня 2025 року суддя Центрального районного суду м. Миколаєва Лященко В.Л., при секретарі Ведмеденко А.С., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про притягнення до адміністративної відповідальності,

ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянку України, проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 , головного бухгалтера ТОВ «ТЕХНОТОРГ»

- за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу №400/34-00-07-06 від 09 жовтня 2025 року, при проведенні документальної позапланової виїзної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕХНОТОРГ» () за адресою: проспект Героїв України, 113, місто Миколаїв, встановлено, що головний бухгалтер ТОВ «ТЕХНОТОРГ» ОСОБА_1 вчинила правопорушення в частині порядку ведення податкового обліку, а саме:

- ТОВ «Техноторг» не сформовано резерви сумнівних боргів в Додатку РІ та не збільшено фінансовий результат до оподаткування за півріччя 2025 року на суму 2 779 608 грн. Перевіркою повноти визначення та декларування податку на прибуток за період з 01.07.2024 по 30.06.2025 встановлено його заниження у розмірі 500 329 грн у т.ч. за півріччя 2025 року - 500 329 грн., чим порушено п. 139.1.1 п. 139.1 ст. 139 Податкового кодексу України;

??- ТОВ «ТЕХНОТОРГ» завищено суму від?ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 21) за червень 2025 року всього в розмірі 555 922 грн., чим порушено п.198.5 ст.198, п.200.4 ст. 200 Податкового кодексу України;

- ТОВ «ТЕХНОТОРГ» не подано додаток Д4 «Розрахунок сум податку на додану вартість, не сплачених суб?єктом господарювання до бюджету у зв?язку з отриманням податкових пільг, та/або показників, відповідно до яких підприємства (організації) належать до підприємства (організації) осіб з інвалідністю (Д4)» до податкової декларації з ПДВ за липень 2024 року, чим порушено пп.16.1.3 п.16.1 ст. 16, п. 120.1 ст. 120, 203.1 ст. 203 Податкового кодексу України;

- ТОВ «Техноторг» не складено та не зареєстровано в ЄРПН податкову накладну на реалізацію автомобіля з електричним двигуном обсягом 3073000 грн. без ПДВ, в тому числі за липень 2024 року обсягом 3073000 грн. без ПДВ, та допущено помилки у зареєстрованих в ЄРПН податкових накладних на отримання послуг від нерезидента «PT? Trimble International Limited», Великобританія, (умовний ІПН 00) складених 11.09.2024 та 17.09.2024 на суму ПДВ 198896,27 грн. та 187923,34 грн.; не складено та не зареєстровано в ЄРПН податкову накладну по дебіторській заборгованості, яка підлягає списанню, обсягом 2779608,22 грн., крім того ПДВ 555921,64 грн. у тому числі: червень 2025 року обсягом 2779608,22 грн., крім того ПДВ 555921,64 грн., чим порушено п. 201.1, п.201.3, п.201.5, п.201.10. ст. 201 Податкового кодексу України;

??- ТОВ «Техноторг» до контролюючого органу не подано/або не своєчасно подано Повідомлення про об?єкти оподаткування або об?єкти, пов?язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність, за формою № 20-ОПП по 186 об?єктам, чим порушено п. 63.3 ст. 63 ПКУ, п.п. 8.1, 8.4, 8.5 розділу VIII Порядку обліку платників податків і зборів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 09.12.2011 №1588.

??- ТОВ «Техноторг» занижено податкові зобов?язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки всього на суму 103 760 грн. за 2025 рік, чим порушено п. 49.2 п.49.15 п.49.16 ст. 49, ст. 266 Податкового кодексу України;

- ТОВ «Техноторг» не подало податкової декларації з податку на нерухоме майно відмінного від земельної ділянки за 2025 рік, чим порушено підпункту 16.1.3. пункту 16.1 статті 16, пункту 49.2 статті 49, статті 266 Податкового кодексу України, тим самим вчинила правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-1 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, про дату та час судового засідання повідомлялась належним чином.

Представник ОСОБА_1 - адвокат Кушніренко І.С. в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи без його участі. Зазначив, що заперечує проти відомостей, викладених в протоколі, просить закрити провадження по справі.

Дослідивши всі зібрані по справі докази за своїм внутрішнім переконанням, з врахуванням всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності, суд прийшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до змісту вимог ст. 245 КУпАП, завданням судді при розгляді справи про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності та іншими засобами.

Відповідно до ч.1 ст.256 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення як документ, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів, складається за встановленою формою і має містити дані, необхідні для вирішення адміністративної справи, зокрема, про місце, час вчинення та суть правопорушення, спричинену матеріальну шкоду, а також про свідків і потерпілих. Тому предмет судового розгляду обмежений обставинами, які вказані в протоколі про адміністративне правопорушення та які визначають його суть.

Частиною 1 статті 163-1 КУпАП передбачено відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

З протоколу про адміністративне правопорушення №400/34-00-07-06 від 09.10.2025 вбачається, що в провину ОСОБА_1 ставиться те, що перебуваючи на посаді головного бухгалтера ТОВ «Техноторг», вона здійснювала ведення податкового обліку з порушенням встановленого порядку, тим самим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Проте особою, яка складала протокол про адміністративне правопорушення не зазначено коли саме було подано ОСОБА_1 звіт (декларацію), що позбавляє суд можливості встановити подію, а саме: дату та час вчинення адміністративного правопорушення.

Матеріали справи містять відомості про порушення податкового законодавства за півріччя 2025 року.

При цьому в матеріалах справи відсутні відомості щодо того чи було після складення Акту перевірки винесено податкове повідомлення-рішення або будь-яке інше рішення відповідного контролюючого органу чи було воно оскаржено суб`єктом господарської діяльності, а також чи являються суми вказані податковим органом в Акті №646/34-00-07-06/30976452 від 09.10.2025 року, узгодженими, згідно податкового законодавства (п.56.17, 56.18 Податкового кодексу України), оскільки сам по собі акт документальної перевірки є ненормативним правовим актом, який не породжує певні правові наслідки, не створює юридичний стан і не спрямований на регулювання суспільних відносин.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, протокол про адміністративне правопорушення ґрунтується на акті про результати документальної позапланової виїзної перевірки.

Відповідно до змісту п.86.1.ст.86 Податкового кодексу України результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт.

Акт (довідка), складений за результатами перевірки та підписаний посадовими особами, які проводили перевірку, або особами, уповноваженими на це у встановленому порядку, у строки, визначені цим Кодексом, надається платнику податків або його законному представнику, який зобов`язаний його підписати.

Відповідно до практики Верховного Суду, згідно з якою неодноразово наголошувалось на тому, що акт перевірки є лише службовим документом, який фіксує проведення перевірки та висновки інспектора щодо наявності чи відсутності порушень вимог законодавства, не породжує, не змінює та не звужує права особи, не встановлює для неї додаткових обов`язків та не покладає відповідальність. В силу норм Податкового кодексу України акт перевірки лише фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених можливих порушень законодавства та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій, він не є юридичною формою рішення податкового органу і сам по собі не породжує певних правових наслідків для платника податків, не є актом індивідуальної дії та не підлягає оскарженню. Зазначена правова позиція викладена в постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 08.09.2020 у справі №П/811/2893/14.

Згідно зі статтею 129 Конституції України, розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості, а тому суд не може виконувати одночасно функцію дізнання, обвинувачення і правосуддя.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Аналогічного роду положення закріплено і уст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Зокрема, у справі «Barbera, Messegu and Jabardov. Spain» від 06.12.1998 (п.146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Отже, вищевказані недоліки, наявні в протоколі про адміністративне правопорушення, не можуть бути усунуті судом.

Особа, яка складала протокол про адміністративне правопорушення формально підійшла до з`ясування всіх істотних обставин у справі, а тому наведені вище обставини позбавляють суд можливості всебічно і повно з`ясувати обставини справи, а відтак вирішити справу у точній відповідності із законом.

Відповідно до ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Проаналізувавши викладені обставини та матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов висновку про закриття провадження у справі з причини відсутності в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 222, 245, 256, 278 КУпАП, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч.1 ст.163-1 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя В.Л.Лященко