Справа № 550/1459/25
Провадження № 3/550/584/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2025 року селище Чутове

Суддя Чутівського районного суду Полтавської області Литвин В.В.,

розглянувши матеріали справи, які надійшли від СПД № 2 ВП № 3 Полтавського РУП ГУНП у Полтавській області, про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 ,раніше, протягом року, до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП не притягався,

ВСТАНОВИВ:

14.11.2025 до Чутівського районного суду Полтавської області надійшли матеріали про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, щодо ОСОБА_1 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.11.2025 вказані адміністративні матеріали розподілено на суддю Литвин В.В.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 149253 від 15.09.2025 близько 10 год 00 хв ОСОБА_1 в селищі Чутове по вул. Полтавський Шлях, 41, Полтавського району Полтавської області, у громадському місці, вчинив дрібне хуліганство відносно ОСОБА_2 , а саме ображав останню нецензурною лайкою, перебуваючи у громадському місці, образливо чіплявся до громадян,чим порушив громадський порядок та спокій громадян та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Потерпіла ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилась, подала заяву про розгляд справи без її участі, а також повідомила суд про те, що ОСОБА_1 є її співмешканцем та перебуває на даний час на військовій службі в ЗСУ (а.с.16).

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про місце, дату і час судового засідання повідомлений належним чином, шляхом вручення судової повістки про виклик до суду (а.с.19).

Відповідно до ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. При розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 173 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. У разі ухилення від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (Національною поліцією) піддано приводу.

Судом вживались заходи щодо повідомлення та виклику ОСОБА_1 в судове засідання для розгляду справи про адміністративне правопорушення шляхом направлення повісток про виклик до суду на адресу, вказану в протоколі про адміністративне правопорушення.

Однак, через невручення повісток адресату судові засідання відкладались.

Згідно з ч. 2 ст. 38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення.

З урахуванням наведеного, 15.12.2025 сплив тримісячний строк накладення адміністративного стягнення за правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, щодо якого складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 149253 від 15.09.2025.

За таких обставин, зважаючи на те, що ОСОБА_1 був сповіщений про місце і час розгляду справи вже після спливу строку накладення адміністративного стягнення, суддя не вбачає доцільності застосування до нього приводу та вважає за можливе розглянути справу без його участі.

Відповідно до ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свободи громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушення, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, повага до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

За змістом статті 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення повинно здійснюватися на основі суворого дотримання законності.

Відповідно до вимог ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з вимогами ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративні правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, а також іншими документами.

Приписами ст. 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 149253 від 15.09.2025, ОСОБА_1 притягається до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП за грубе порушення громадського порядку і спокою громадян.

Разом з тим, диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення особою громадського порядку та спокою, нецензурне висловлювання на адресу оточуючих чи образливе чіпляння до громадян, явну неповагу до громадської моралі та людської гідності, чи інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Так, виходячи з диспозиції цієї норми закону, суб`єктивна сторона цього адміністративного правопорушення характеризується умисною формою вини і обов`язковим мотивом - неповагою до суспільства (хуліганські спонукання), тобто прагненням показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини саме у сфері громадського порядку, а для кваліфікації дій особи за цією статтею встановлення хуліганського мотиву є обов`язковим.

Водночас, виходячи з повідомлення потерпілої ОСОБА_2 , вони з ОСОБА_1 до недавніх пір проживали разом, тобто, в даному випадку мали місце сімейні правовідносини, а дії ОСОБА_1 містять ознаки домашнього насильства, яке може вчинятися в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, відповідальність за що передбачена ст. 173-2 КУпАП.

Суд зауважує, що протокол про адміністративне правопорушення та інші матеріали справи не містять інформації, яка б вказувала на публічність вчинення інкримінованого ОСОБА_1 правопорушення, зокрема про інших, окрім потерпілої, присутніх осіб та будь-яких доказів того, що правопорушення скоєно саме в громадському місці. Матеріали справи таких доказів не містять.

Отже, відсутні підстави для висновку про наявність в діях ОСОБА_1 такого мотиву, як неповага до суспільства (хуліганські спонукання).

В той же час, суддя не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п.34 рішення у справі «Тейксейра де Кастор проти Португалії» від 09.06.1998 року, п.54 рішення у справі «Шабельника проти України» від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Згідно з КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності (ч.ч. 1,2 ст.7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст.245).

Діяння тільки тоді визнається адміністративним правопорушенням, коли воно містить всі ознаки його складу, відсутність хоча б однієї з них означає відсутність складу взагалі.

Отже, відповідно до статті 62 Конституції України, положення якої знайшли подальшу конкретизацію в національному законодавстві України, особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути піддана покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

При цьому всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

А відповідно до вимог ч. 2 ст. 251 КупАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Аналізуючи зібрані у справі про адміністративне правопорушення докази у їх сукупності, приходжу до висновку, що провадження у справі щодо ОСОБА_1 підлягає закриттю відповідно до п. 1 ст. 247, п. 3 ч. 1 ст. 284 КУпАП через відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки обставини, що викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, не підтверджені належними та допустимими доказами, які б свідчили про наявність в діях останнього складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тобто, вчинення саме дій хуліганського характеру.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 1, 7, 9, 173, 245, п. 1 ст. 247, ст.ст. 251, 252, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити в зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Чутівський районний суд Полтавської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя В.В. Литвин