Провадження № 3/644/2593/25
П О С Т А Н О В А

Іменем України

22 грудня 2025 р. м.Харків

Індустріальний районний суд м. Харкова у складі:

судді - Черняка В.Г.,

розглянувши матеріали по справі про адміністративне правопорушення, які надійшли з Департаменту військової контррозвідки Служби безпеки України про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.212-6 КУпАП:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, військовослужбовець в/ч НОМЕР_1 , начальник служби засобів ураження в/ч НОМЕР_1 , майор, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ,

В С Т А Н О В И В:

28.11.2025 року о 12.00 в приміщенні тилового командного пункту військової частини НОМЕР_1 у АДРЕСА_2 було встановлено факт незаконного зберігання начальником служби засобів ураження майором ОСОБА_1 на власному мобільному терміналі інформації з грифом обмеженого доступу «Для службового користування».

Встановлено, що портативний засіб стільникового зв`язку марки Samsung Galaxy А15 Ultra (imei НОМЕР_2 , imei НОМЕР_3 /05 S/N НОМЕР_4 ) не є атестованим встановленим порядком для обробки інформації з грифом обмеження доступу «Для службового користування».

Разом з тим, на пристрої GSM зв`язку в пам`яті вищевказаного мобільного телефону зберігався документ з грифом обмеження доступу «Для службового користування», а саме: файл «Донесення щопонеділка _2мб ВБЗ 08.09.2025-1.xlsx» розміром 16 кБ являється документом, що містить інформацію про штатну та списочну кількість особового складу підрозділу військової частини НОМЕР_1 та має гриф обмеження доступу «Для службового користування».

Крім того, ОСОБА_1 здійснив копіювання вищевказаної інформації з грифом обмеженого доступу «Для службового користування» з метою її резервування та подальшого користування в службовій діяльності на незареєстрованому мобільному телефоні марки Samsung Galaxy А15 Ultra (imei НОМЕР_2 , imei НОМЕР_3 /05 S/N НОМЕР_4 ).

Таким чином, ОСОБА_1 здійснив копіювання службових документів із нанесеним грифом обмеження доступу «Для службового користування», чим порушив вимоги законодавства України в сфері захисту інформації з обмеженим доступом (Закон України «Про захист інформації в інформаційно-комунікаційних системах», «Правила забезпечення захисту інформації в інформаційних, електронних комунікаційних системах», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 29.03.2006 №373, Типової інструкції про порядок ведення обліку, зберігання, використання і знищення документів та інших матеріальних носіїв інформації, що містять службову інформацію», затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 19.10.2016 №736 та створив передумови до витоку (розголошення) інформації з обмеженим доступом в сфері оборони. Поруч із цим фактів розголошення такого роду відомостей чи їх витоку технічними каналами не виявлено.

Таким чином, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.212-6 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, до суду викликався належним чином шляхом направлення судової повістки на зазначену в протоколі про адміністративне правопорушення адресу та смс повідомлення. Матеріали справи містять заяву ОСОБА_1 про розгляд справи без його участі, з висновками, викладеними в протоколі, погоджується, провину визнає.

Згідно положень ч. 1 ст. 268 КУпАП, під час відсутності особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

За таких обставин, виходячи з положень ч. 1 ст. 268 КУпАП, враховуючи, що клопотань про відкладення розгляду справи від ОСОБА_1 не надійшло, суд вважає можливим розгляд справи про адміністративне правопорушення провести у відсутність ОСОБА_1 .

Відповідно до вимог ст. ст.245,251,252,280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержанняКонституціїі законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Положення ч. ч. 1, 2 ст.7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливув зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до вимог ч. 1 ст.9 КУпАП адміністративне правопорушення (проступок) - це протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свобод громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідност. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Ст. 251 КУпАП встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Факти допущеного ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення №20 від 28.11.2025 року, підтверджуються зібраними по справі доказами, а саме:

-письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 28.11.2025;

-витягом з наказу командира в/ч НОМЕР_1 від 13.09.2025 року №256 про призначення ОСОБА_1 на посаду;

-службовою характеристикою ОСОБА_1 , відповідно до якої він відповідає займаній посаді;

-функціональними обов`язками начальника служби ракетно-артилерійського озброєння.

За таких обставин, суд приходить до висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.4 ст.212-6 КУпАП, а саме: незаконне копіювання інформації, яка зберігається в інформаційних (автоматизованих) системах, у паперовій чи електронній формі.

Суд, при вирішенні питання про накладення стягнення за допущене адміністративне правопорушення, враховуючи дані про особу ОСОБА_1 , вважає накласти адміністративне стягнення, у виді штрафу, передбаченому санкцією ч.4 ст.212-6 КУпАП.

Згідно положень ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 33 - 38, 40-1, ч.4 ст.212-6, ст. 276, ст. 283 - 285 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.212-6 КУпАП та піддати адміністративному стягненню за ч.4 ст.212-6 КУпАП штрафу в розмірі десяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян (170 гривень) з конфіскацією незаконно виготовлених копій баз даних.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 605 гривень 60 копійок.

Постанова протягом десяти днів з дня її винесення може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляції через Індустріальний районний суд м. Харкова.

Суддя В.Г. Черняк