П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 грудня 2025 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Крегул М.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Ужгород, матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатської області відносно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації проживання: АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

Із протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №248016 від 30.11.2024р., вбачається, що 17.11.2024року близько 11:00 гр. ОСОБА_1 , за адресою АДРЕСА_2 , словесно погрожував фізичною розправою ОСОБА_2 , чим вчинив правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 , в судове засідання повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся завчасно та належним чином. Так, судові повістки про виклик його в судові засідання надсилалися на поштову адресу зазначену в протоколі. Окрім того, інформація про дату та час про розгляд справи, а також оголошення про виклик в судове засідання із зазначенням дати та часу судового засідання розміщено на веб-порталі Судової влади України, на офіційному сайті Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області за посиланням: https://ug.zk.court.gov.ua/sud0712/gromadyanam//.

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не вжив заходів для явки до суду, не подав письмових заперечень проти протоколу, тому суддя вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченогостаттею 38 КУпАП.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завданняКодексу України про адміністративні правопорушення.

Дослідивши матеріали справи прихожу до наступного висновку:

Відповідно до ч.1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ст. 173 КУпАП передбачено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

Суб`єкт адміністративного проступку - загальний (фізична осудна особа, яка досягла 16- річного віку).

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Дослідивши матеріали справи, а саме: відомості, викладені в протоколі про адміністративні правопорушення серії ВАД №248016 від 30.11.2025р., заяву ОСОБА_2 від 18.11.2024р.; особисті пояснення ОСОБА_3 від 30.11.2025р.; рапорт працівника поліції від 30.11.2024р.; відеоматеріали, суддею встановлено, що гр. ОСОБА_2 вчинив правопорушення, передбачене ст. 173КУпАП, а саме: дрібне хуліганство.

У відповідності до п.7 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбаченихстаттею 38 цього Кодексу.

Згідно ст.38 КУпАПадміністративне стягнення має бути накладене не пізніше як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - три місяці з дня його виявлення. У разі закриття кримінального провадження, але за наявності в діях порушника ознак адміністративного правопорушення, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніше як через місяць з дня прийняття рішення про закриття кримінального провадження.

Як вбачається з адміністративних матеріалів, на час винесення постанови сплив трьох місячний строк накладення адміністративного стягнення за адміністративні правопорушення, яке мало місце 17.11.2024 року, а тому, провадження в справі слід закрити.

Керуючись статтями 33,38,283,284 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Провадження у справі № 308/19668/24 відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст.173 КУпАП закрити, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строку накладення адміністративного стягнення.

Постанова суду про накладення адміністративного стягнення може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду М.М. Крегул