Справа № 624/940/25
провадження № 3/624/482/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2025 року суддя Кегичівського районного суду Харківської області Богачова Т.В., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП,

в с т а н о в и в:

До Кегичівського районного суду Харківської області надійшов матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за адміністративним протоколом серії ХА №000408 від 23.09.2025 за ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення ХА №000408 від 23.09.2025, ОСОБА_1 23.09.2025 о 07-30 годині ловив раків на ставку неподалік с. Антонівка, Берестинського району, Харківської області в період другої линьки раків раколовкою ятерем 1 (одна) штука та вловив раків 18 штук. Вказаними діями ОСОБА_1 порушив підпункту 1 пункту 1 розділу IV та підпункт 5 пункту 4 розділу IV Правил любительського рибальства, спричинивши збитків на суму 59976 гривень. Дії кваліфіковані за ч. 4 ст. 85 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав та пояснив наступне. 23.09.2025 року головним державним Інспектором Харківського рибоохоронного патруля ОСОБА_2 у відношенні нього був складений протокол про адміністративне правопорушення за ч.4 ст.85 КУпАП. Даний протокол є таким, шо не відповідає вимогам законодавства України та дійсним обставинам справи, адміністративне правопорушення не має складу, обґрунтування чого полягає у наступному. Зазначив, що він з 2019 року працює оператором комунального підприємства «Кегичівка-Сервіс Плюс». Робочим місцем є станція водозабору, яка знаходиться на території санітарної зони водозабору ставка поблизу села Антонівка Кегичівськоїтериторіальної громади. Дана станція водозабору забезпечує водопостачання всього селища Кегичівка та села Антонівка. Це відокремлена віл ставка будівля, яка мас всередині приміщення водяну скважину та допоміжні технічні прибудови. В його посадові обов`язки входить керування системою водопостачання, забезпечення режиму роботи насосного обладнання, контролювання режиму роботи насосних станцій, необхідного рівня тиску в мережі, виконання аварійно відновлюваних робіт та багато інших обов`язків. Безпосередньо, забір води, її очищення та подача до селища Кегичівки водогоном відбувається не зі ставка, а з водяної скважини всередині будівлі водокачки. 23 вересня 2025 року він знаходився на зміні як машиніст насосних установок, яка розпочалася о 8 годині 22 вересня. 23 вересня 2025 року приблизно біля 7 години ранку, на територію водозабірної станції зайшли два невідомих чоловіка, з яких один був в камуфляжному одязі, схожому на військовий однострій. Одразу не представившись, почали розпитувати хто він такий і чим займається. В розмові запитали, чи не займається він виловом риби зі ставка, на що він відповів, що зважаючи на умови роботи, постійні відключення світла, у мене не має вільного часу на такий рід занять, а я постійно вимушений наглядати за системою подачі води та включенням додаткових генераторів при відсутності світла. Нічого більше не повідомивши, ці чоловіки пішли до дерев`яної кладки біля ставка, яка знаходилася на відстані біля 30 метрів від будівлі водокачки. Через деякий час чоловіки покликали його до кладки і повідомили, що він раколовкою виловив 18 раків. На момент, коли він підійшов до кладки, він бачив, як невідомі мені люди вилучали раків з садка і розкладували їх на кладці, поряд лежала пуста раколовка. При цьому, він бачив, що живих раків один з чоловіків втягував не з раколовки, яка була іржавою та на протязі багатьох років лежала у воді а з ниткового садка, який знаходився у воді і був прив`язаний до кладки чи очерету. Вони висипали їх на кладку і рахували. Даних раків чоловіки перерахували та випустили до водойми у неушкодженому стані. Працюючи шість років машиністом, він неодноразово бачив цю раколовку у воді, яка залишилася ще від старих орендаторів цього ставка. Після повернення раків у водойму, чоловіки почали забирати дану раколовку, пояснюючи йому, що це знаряддя правопорушення, але поспілкувавшись між собою, зробили висновок, що вона не поміститься до їхнього автомобілю і запропонували йому надати їм щось подібне до раколовки, тільки менших розмірів. В приміщені водокачки, під навісами знаходилося декілька різних рибацьких знарядь, які залишилися від старих працівників, а також орендарів ставка, які донедавна займалися розведенням риби. Він запропонував цим людям подивитися та вибрати те, що їм потрібно. Вони вибрали менший садок та сказали, що вилучать його як знаряддя незаконного вилову. Він добровільно показав чоловікам ці снасті і вони вибрали собі менший садок, який був забраний як речовий доказ. Зазначив що при спілкуванні з ним, дані чоловіки наголошували, що вказаних раків виловив він, на що він почав заперечувати, а також пояснювати їм, що він не рибалка і у нього просто не має фізичної можливості під час зміни покидати робоче місце і займатися рибальством. Після чого чоловіки почали розповідати, що дана подія є мілким правопорушенням, за яке передбачено попередження і якщо він не хочу подальших проблем та доставлення до відділу поліції, він повинен погодитися, що дані раколовки, садки і виловлені раки є його і йому краще підписати протокол і погодитися на попередження, чим їхати після зміни до поліції та суду. Як було зазначено вище, на час цієї події він вже пропрацював повну зміну біля 24 годин, зважаючи на багаторазове відключення світла і необхідності перезапуску двигунів водозабору та регулювання тиску води у системі, всю ніч до ранку вимушений був знаходитися на своєму робочому місці, вже на ранок з-за втоми піднявся кров`яний тиск, знизилася концентрація мислення та відповідне реагування на навколишні події. З-за небажання витрачати свій час після робочої зміни, повіривши даним чоловікам, що дане правопорушення це проста формальність, яке передбачає попередження, він погодився на той факт, що дані рибацькі снасті його, і раки, які були виявлені не в раколовці, як зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення, а витягнуті взагалі з садка, який не відомо ким і коли був залишений біля ставка, теж виловлені ним. Після підписання необхідних паперів, які надавалися йому невідомими, відчуваючи погіршення стану здоров`я, одразу після зміни о 8 годині звернувся до Кегичівської лікарні, де йому була надана медична допомога та запропоновано госпіталізацію, від якої він відмовився. Таким чином, вважає, що даний протокол про адміністративне правопорушення складений у відношенні нього не законно, не відповідає дійсним обставинам, складений з суттєвими порушеннями норм процесуального закону, не підтверджується відповідними доказами, складений під психологічним тиском та погрозами і таким чином, в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.85 КУпАП.

Захисник правопорушника ОСОБА_1 адвокат Доценко Ю.Г. в судовому засіданні також просив закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 з підстав , викладених у письмових поясненнях. Так, зазначив, що під час огляду місця вчинення адміністративного правопорушення і вилучення знарядь вилову та раків, ОСОБА_1 знаходився на своєму робочому місці, а саме в будівлі насосної станції та не перебував у безпосередній близькості до ставка, не проводив вилов раків та не складав у садок, де їх було вилучено посадовими особами. Натомість, в протоколі серії ХА № 000408 від 23.09.2025 року в графі «склад адміністративного правопорушення» зазначено «23.09.2025 року о 7-30 ОСОБА_1 ловив раків на ставку раколовкою-ятерем (1 штука), чим порушив р.4 п.1 п.л.1 та р. 4 п.4 п.п.5 Правил любительського рибальства». Як слідує з описовою частини протоколу, а саме «складу адміністративного правопорушення», буквально зазначено, що саме о 7-30 ОСОБА_1 ловив раків раколовкою, що взагалі не відповідає і не може відповідати дійсності та обставинам, які відбувалися в цей час. В Правилах любительського рибальства, а саме розділі 4, на який посилається посадова особа, визначена заборона на вилов раків саме раколовками та заборона вилову раків в період линьки до 1 жовтня відповідного року. В протиріччя до підстав, зазначених в адміністративному протоколі, при запрошенні ОСОБА_1 до кладки, співробітниками без його участі проводилося вилучення раків з садка, який був ними вилучений з води, а не як зазначено в протоколі серії ХА № 000408 раколовки-ятеря, який на час вилучення був порожній та згідно законодавства є незаконним засобом лову раків. Доказів, які б свідчили про вилучення раків з раколовки-ятеря посадовою особою суду не надано. Окрім зізнання ОСОБА_1 , яке він надав під психологічним тиском, на тлі втоми після робочого часу та при поганому самопочутті, шляхом введення його в оману про відсутність покарання та малозначність даного правопорушення, посадовою особою не надано будь яких інших доказів на фіксування факту вилову ним раків у період заборони. Таким чином вважає, що в складі адміністративного правопорушення у відношенні ОСОБА_1 по протоколу серії ХА № 000408 за ч.4 ст. 85 КУпАП відсутні об`єктивна та суб`єктивна його частина і таким чином відсутній склад адміністративного правопорушення. А саме, належними та допустимими доказами не доведено факту вилову раків безпосередньо ОСОБА_1 в період линьки та факту вилову раків раколовкою, яка заборонена для їх лову о 7 годині 30 хвилин 23 вересня 2025 року. Так, об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого ст. 85 КУпАП є дія або бездіяльність, пов`язані з порушенням правил рибальства, а правопорушення вважається закінченим з моменту порушення відповідних правил. Об`єктивна сторона визначається як такий елемент складу правопорушення, що охоплює собою ознаки, які визначають акт зовнішньої поведінки правопорушника. Визначення ознак об`єктивної сторони поряд з аналізом інших елементів конкретного складу правопорушення дає змогу дати точну правову оцінку суспільно небезпечним діянням, зокрема, адміністративних правопорушень в галузі тваринного світу. Зміст об`єктивної сторони правопорушення становлять такі ознаки, як діяння (дія чи бездіяльність), його шкідливі наслідки, причинний зв`язок між діянням та наслідками, місце, час, обстановка, спосіб, знаряддя та засоби вчинення правопорушення. Отже, склад правопорушення, передбаченого ст.85 КУпАП, в тому числі визначає насамперед особу, яка скоїла дане правопорушення, а також обов`язкове її винне діяння чи бездіяльність. Окрім зізнання ОСОБА_1 в скоєному правопорушенні, посадовою особою, яка склала протокол, не надано будь яких належних та достатніх доказів відносно нього як порушника, не надано суду як речовий доказ знаряддя вилову раків, не зафіксовано їх кількість, не надано показання свідків чи будь якої іншої фіксації скоєння ОСОБА_1 особисто даного правопорушення. Факт скоєння правопорушення повинен бути зафіксований посадовою особою з наданням відповідних доказів з доведеністю такого факту, а не ґрунтуватися тільки на поясненні такої особи, яке до того ж було отримано з погрозами та оманою.

Головний державний інспектор «Харківського рибоохоронного патруля» ОСОБА_2 у судовому засіданні повідомив інформацію, яка узагальнено зводиться до наступного. У них була інформація про те, що працівники насосної станції займаються виловом. 23 вересня 2025 року, він з напарником, вдвох поїхали на ставок, що знаходиться поблизу с. Антонівка, Берестинського району, Харківської області. Під`їхавши близько 07-00 години до насосної станції, вхід до якої загороджений, вони чекали працівника, який підійшов до них з рушником на шиї. Вони представилися та попросили пройти до водойми, ОСОБА_1 з цього приводу заперечував, а потім телефонував до свого керівника, який надав дозвіл для проходження до ставка. Після того, як їх пропустили на території насосної станції, вони пішли до кладки, яка розташована десь в 30 метрів від насосної станції, та дістали з садка 18 раків, які були перераховані та відпущені у водойму. При тому, як вони діставали раків з садка був присутній ОСОБА_1 , який підійшов до них, але при виявлені раків у садку працівник насосної станції був відсутній. Після цього, вони склали протокол про адміністративне правопорушення, який був підписаний ОСОБА_1 .. Будь-який тиск з їх боку до правопорушника не здійснювався. Після складання та підписання протоколу правопорушник ОСОБА_1 поїхав, а його напарник прийняв зміну.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_3 пояснив, що він є машиністом насосних установок та напарником ОСОБА_1 23.09.2025 він о 07-30 приїхав міняти ОСОБА_1 після зміни. Під`їхавши до насосної станції він побачив, що біля шлагбауму стоїть автомобіль, а біля нього стоять двоє осіб та ОСОБА_1 , він підійшов та запитав, що трапилось. На його запит, ОСОБА_1 повідомив, що все добре. Він повернувся до свого автомобіля та чекав коли буде можливість заїхати на територію насосної станції. Зазначив, що на даний час ставок обмілів, риболовних снастей на ньому дуже багато. Він не бачив, чи ОСОБА_1 ловив рибу чи раків. Вказав, що на ставку раніше було багато рибалок, але до ї обов`язків не входить дивитися та контролювати, що вони роблять. Відомо, що на ставку містяться камери, оскільки він перебуває в оренді.

Заслухавши пояснення, дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно зі статтею 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положення статті 251 КУпАП вказують, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 4 статті 85 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Згідно з підпунктами 1 пункту 1, підпунктом 5 пункту 4, розділу IV Правил любительського рибальства забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову: сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів; раколовками конструкції «хапка» з діаметром більше 70 см, кроком вічка більше 22 мм у кількості більше однієї одиниці на одного рибалку. Забороняється добування (вилов) у такі періоди: у осінньо-зимовий період (від льодоставу до скресання криги) знаряддями лову, оснащеними гачками, відстань у яких від цівки до кінчика жала перевищує 10 мм; добування (вилову) раків у період їх линьки і виношування ними ікри.

Для доведення винуватості ОСОБА_1 у вчиненні вказаних правопорушень, головний державний інспектор «Харківського рибоохоронного патруля» ОСОБА_2 у судовому засіданні надав відеоматеріали. Проте вказані відеоматеріали не відображають обставин вилову ОСОБА_1 із водойми живих біоресурсів у вигляді раків із застосуванням заборонених знарядь лову, тобто не зафіксовано факту ні встановлення, ні зняття ОСОБА_1 знарядь лову, не встановлено факту перевірки ним раколовок. Також із відеоматеріалів не можна ствердно дійти висновку, де взявся садок з раками та кому він належить. Свідчення інспекторів самі по собі не можуть бути доказом вчинення адміністративного правопорушення.

Відповідно до статті 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії, а згідно із частиною 2 статті 62 Основного Закону усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться виключно на її користь, тобто суд може притягнути особу до адміністративної відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

Зазначене узгоджується і з правовою позицією ЄСПЛ, згідно з якою «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п. 43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

У згаданій позиції ЄСПЛ «розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення».

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії обвинувачення. Наявність таких обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії інкримінованої події, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.

Для дотримання стандарту доведення поза розумним сумнівом недостатньо, щоб версія обвинувачення була лише більш вірогідною за версію захисту. Необхідно, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення, був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винною за пред`явленим обвинуваченням.

Таким чином, у матеріалах справи відсутні докази того, що ОСОБА_1 здійснював грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням заборонених знарядь лову). Досліджені судом докази не спростовують викладену ОСОБА_1 версію непричетності до вчинення вказаного правопорушення.

У зв`язку з викладеним, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу вказаного правопорушення, за обставин, викладених у протоколі, оскільки належних, достовірних і допустимих доказів, яких було б достатньо для визнання його винуватим поза розумним сумнівом судом не встановлено. Отже, сукупність зібраних та проаналізованих у справі доказів не дозволяє у категоричній формі зробити беззаперечний і однозначний висновок про вчинення особою вказаних порушень.

Вказаний висновок суду узгоджується із висновками, зробленими у межах кримінального провадження за цими ж обставинами, оскільки постановою від 5 жовтня 2025 року закрито кримінальне провадження № 00000100 від 30 серпня 2025 року на підставі пункту 2 частини 1 статті 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 249 КК України.

Із огляду на викладене, провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 85 КУпАП.

Заборонені знаряддя лову - раколовка (ятер), як знаряддя вчинення адміністративного правопорушення, яка не становить цінності, підлягають знищенню.

Оскільки здобуті водні біоресурси випущено в природне середовище, про що зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення від 23 вересня 2025 року, питання їх подальшої долі не вирішується.

Керуючись статтями 221, 245, 280, 283, 284 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в :

Закрити провадження у справі про адміністративні правопорушення стосовно ОСОБА_1 на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 85 КУпАП.

Питання про долю речових доказів вирішити таким чином: раколовку (ятер) б/у знищити.

На постанову суду може бути подана скарга до Харківського апеляційного суду через Кегичівський районний суд Харківської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Т.В. Богачова