П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 грудня 2025 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду міста Києва Казмиренко Л.В., розглянувши справу, яка надійшла з Подільського УП ГУНП у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

встановив:

02.11.2025 року, за адресою: м. Київ, вул. Тираспольська, 43, ОСОБА_1 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, з хуліганських мотивів здійснив пошкодження автомобіля марки «Renault Trafic», д.н.з. НОМЕР_1 .

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП як вчинення дрібного хуліганства.

В судове засідання ОСОБА_1 повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. У телефонному режимі повідомив, що вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, визнає повністю, проти розгляду справи без його участі не заперечує.

За таких обставин, суд визнав можливим розглянути справу за відсутності в судовому засіданні ОСОБА_1 на підставі наявних у справі доказів.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, врахувавши позицію ОСОБА_1 , приходжу до висновку про доведеність вини останнього у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія або бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП проявляється у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та у вчиненні інших подібних дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується прямим чи непрямим умислом. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є хуліганський мотив вчинення правопорушення, який проявляється у тому, що особа проявляючи явну неповагу до суспільства, прагне показати свою зневагу до існуючих норм і правил поведінки у суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам чи суспільству, продемонструвати свою зверхність.

При цьому імперативною складовою наявності в діях особи адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є те, що дії особи повинні порушувати громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, винуватість ОСОБА_1 підтверджується дослідженими судом матеріалами, а саме: даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №635286 від 08.11.2025 року, даними рапорту заступника начальника Подільського УП ГУНП у м. Києві С. Савічева про відсутність даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення; даними рапорту про отримання повідомлення по телефону та реєстрацію ЄО за № НОМЕР_2 від 02.11.2025 як «умисне пошкодження майна» про факт пошкодження невідомої особою автомобіля «Renault», д.н.з. НОМЕР_1 ; даними протоколу огляду місця події та ілюстративною таблицею до нього від 02.11.2025, яким зафіксовано характер та локалізацію пошкоджень на автомобілі «Renault», д.н.з. НОМЕР_1 .

Згідно ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Враховуючи наведені докази в їх сукупності, характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, суд вважає за необхідне застосувати до адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Згідно Закону України "Про судовий збір" до стягнення із ОСОБА_1 підлягає судовий збір в сумі 605 грн. 60 коп.

На підставі ст. 173 КУпАП, керуючись ст. 33, 283, 284 КУпАП, суддя

постановила :

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у сумі 51 грн. 00 коп. (п`ятдесят одна грн. 00 коп.).

Стягнути із ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в сумі 605 грн. 60 коп. (шістсот п`ять грн. 60 коп.).

Згідно з ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Відповідно до ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.

Строк пред`явлення постанови до виконання 3 (три) місяці.

Суддя Л. В. Казмиренко