Номер провадження 3/404/2884/25
П О С Т А Н О В А
18 грудня 2025 року суддя Фортечного районного суду міста Кропивницького Бурко Руслан Володимирович, за участю прокурора Солопова В.Ю., захисника адвоката Любченка В.М., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працюючої інспектором взводу №2 роти №3 батальйону Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції, спеціальне звання старший лейтенант поліції. Спеціальний жетон №0000541, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки на запит суду не наданий, за ч.1 ст.172-8 КУпАП, суд,-
Таким чином ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачене ч. 1 ст. 172-8 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Під час розгляду справи в суді особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала, документи, що містять персональні дані учасників ДТП не передавала.
Захисник ОСОБА_1 адвокат Любченко В.М. в судовому засіданні зазначив, що матеріали справи не містять докази на підтвердження того, що ОСОБА_1 здійснено розголошення передачу службової інформації третім особам та незаконно використано інформацію в інший спосіб, не містить відомості проте, яким чином таке незаконне розголошення та передачу інформації та використання інформації в інший спосіб мало місце. На відеофайлах, які долучено до матеріалів справи не видно чіткого, що в момент передачі службового планшету іншій особі на екрані взагалі є хтось якась інформація не кажучи про її секретність та інше. Також органами слідства не встановлено, які інтереси були у ОСОБА_1 при розголошенні даної інформації.
Прокурор під час розгляду справи підтримав протокол та вважає, що в діях ОСОБА_1 є склад корупційного діяння, передбаченого ч. 1 ст.172-8 КУпАП, що підтверджується матеріалами справи, та просив притягнути її до адміністративної відповідальності, наклавши адміністративне стягнення.
Допитаний у суді свідок ОСОБА_2 в його показаннях підтвердив факт отримання від ОСОБА_1 зазначеної інформації, при тому зазначив, що намір її використовувати чи розповсюджувати у нього не було, він лише, будучи в минулому працівником правоохоронних органів хотів допомогти його дружині ОСОБА_1 надавши свою оцінку ситуації посилаючись на його досвід роботи. Також зазначив, що не вважає, що мало місце розголошення інформації.
Заслухавши пояснення особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 та її захисника, думку прокурора, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд доходить наступного.
Відповідно до вимог статті 245 КУпАП, завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи та вирішення її в точній відповідності із законом.
Положеннями статті 252 КУпАП України, визначено, що орган (посадова особа) приймає рішення на підставі досліджених доказів, оцінюючи їх за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи у їх сукупності, керуючись законом.
Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інше.
Крім того, згідно зі ст. 251 КУпАП, доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Як передбачено у ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 р. № 1700-VII, корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.
Корупція - використання особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у ч. 1 ст. 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей.
Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.
Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу адміністративного правопорушення в цілому.
Ч. 1 ст. 172-8 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за незаконне розголошення або використання в іншій спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових або інших визначених законом повноважень.
В ст. 1 Закону України «Про інформацію» визначено, що інформація - це будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді.
Відповідно до ст. 43 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у п. 1 ч. 1 ст. 3 цього Закону, не розголошують і не використовують в інший спосіб конфіденційну та іншу інформацію з обмеженим доступом, що стала їм відома у зв`язку з виконанням своїх службових повноважень та професійних обов`язків, крім випадків, встановлених законом.
В ст. 6 Закону України «Про доступ до публічної інформації» визначено, що інформацією з обмеженим доступом є конфіденційна, таємна або службова інформація.
Згідно ст. 7 Закону України «Про доступ до публічної інформації», конфіденційна інформація - інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень, та яка може поширюватися у визначеному ним порядку за їхнім бажанням відповідно до передбачених ними умов.
В ст. 8 Закону України «Про доступ до публічної інформації» визначено, що таємна інформація - інформація, доступ до якої обмежується відповідно до ч. 2 ст. 6 цього Закону, розголошення якої може завдати шкоди особі, суспільству і державі. Таємною визнається інформація, яка містить державну, професійну, банківську, розвідувальну таємницю, таємницю досудового розслідування та іншу передбачену законом таємницю.
Так, на підставі наказу Департаменту патрульної поліції від 08.02.2021 № 112о/с, лейтенанта поліції Торбу (Ткачову) Богдану Олександрівну призначено на посаду інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції Департаменту патрульної поліції та закріплено спеціальний жетон № 0196573. На підставі наказу Департаменту патрульної поліції від 31.03.2022 № 678о/с інспектору взводу № 2 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції Департаменту патрульної поліції ОСОБА_7 присвоєно спеціальне звання старший лейтенант поліції. Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_8 , виданого 07.09.2024 Подільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кропивницькому Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), зареєстровано шлюб між ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис № 525.
Відповідно до абз. 3 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» близькі особи - члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта.
Слід зазначити, що родинні відносини завжди становлять для особи, на яку поширюється положення Закону «Про запобігання корупції», приватний інтерес, зумовлений прагненням піклуватися про близьку особу. У даному випадку приватний інтерес - це особистий немайновий інтерес, зумовлений сімейними (родинними) стосунками. Відповідно до частини першої статті 17 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Згідно ч. 1 ст. 61 Закону України «Про Національну поліцію» на поліцейських поширюються обмеження, визначені Законом України «Про запобігання корупції» № 1700-VII, цим та іншими законами України. На підставі викладеного та відповідно до підпункту «з» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VII ОСОБА_8 є суб`єктом відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією.
Відповідно до абзацу першого частини 1 статті 43 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VII, особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а», «в», «г» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, не розголошують і не використовують в інший спосіб конфіденційну та іншу інформацію з обмеженим доступом, що стала їм відома у зв`язку з виконанням своїх службових повноважень та професійних обов`язків, крім випадків, встановлених законом.
У свою чергу старший лейтенант поліції ОСОБА_8 наділена повноваженнями щодо доступу до державних інформаційних ресурсів з обмеженим доступом, які зберігаються в електронно-обчислювальних машинах (комп`ютерах) та автоматизованих системах, створених та захищених відповідно до чинного законодавства та які можуть використовуватися лише у службовій діяльності у порядку, передбаченому законом, у тому числі до інформації з обмеженим доступом, що міститься в інформаційно- комунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України».
Згідно підпункту 2 пункту 2 розділу ІХ, пункту 3 розділу XIV Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 27.04.2020 № 357, начальник стройового підрозділу УПП під час несення служби здійснює загальне управління підпорядкованими нарядами поліції, які здійснюють реагування на заяви і повідомлення про правопорушення або події. Для належної організації реагування на заяви і повідомлення про правопорушення або події командир стройового підрозділу УПП в межах компетенції здійснює розстановку поліцейських у складі нарядів поліції на підставі складених графіків чергування. Наряди поліції несуть службу відповідно до графіків чергувань, затверджених у встановленому порядку керівниками органів (підрозділів) поліції або особами, які виконують їх обов`язки, а в разі ускладнення оперативної обстановки до несення служби долучаються додаткові наряди поліції за рішенням керівників органів (підрозділів) поліції.
Згідно пункту 6 розділу XIV Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 27.04.2020 № 357, наряди поліції забезпечуються портативними відеореєстраторами, радіообладнанням та/або мобільним кінцевим (термінальним) обладнанням (далі - мобільний телефон), планшетними пристроями з програмним забезпеченням, за допомогою якого здійснюється інформаційна взаємодія з інформаційними ресурсами системи ІПНП, яким має бути надано права доступу до системи ІПНП (прізвища працівників наряду поліції, номери телефону, номерні знаки службового транспортного засобу).
Зазначений пристрій є службовим і має інтегроване програмне забезпечення, призначене для функціонування в інформаційно-комунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України», яка є підсистемою Єдиної інформаційної системи МВС та містить інформацію з обмеженим доступом.
Згідно довідки начальника сектору зв`язку та телекомунікацій УПП в Кіровоградській області ДПП капітана поліції Распутного О.В. від 04.09.2025 «Про виконані запити до підсистеми ІПНП», у період з 20 год 10 хв 25.07.2025 до 00 год 12 хв 16 сек 26.07.2025 з використанням логіна капрала поліції ОСОБА_9 «KGPSPONAV» здійснено 9 пошукових запитів на отримання інформації, що дає змогу ідентифікувати особу ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_4 , а також використано інформаційні ресурси ІПНП для складання протоколу про адміністративне правопорушення серії ЕПР 1 № 402686 від 25.07.2025 в електронній формі та складання протоколу про адміністративне правопорушення серії ЕПР 1 № 402754 від 25.07.2025 в електронній формі. Згідно висновку службового розслідування, призначеного наказом управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції від 21.08.2025 № 108, дисциплінарною комісією встановлено, що під час реагування на повідомлення про ДТП, зареєстроване ІКС ІПНП в УПП в Кіровоградській області ДПП за № 4291 від 25.07.2025 (ID№ 234782597) старший лейтенант поліції ОСОБА_1 та капітан поліції ОСОБА_9 вчинили дисциплінарні проступки, що виразились у порушенні вимог пунктів 1, 2, 3 та 5 частини першої статті 18, пунктів 1, 2, 3 та 24 статті 23, частини другої статті 24, частини першої статті 27, частини першої статті 28, частини першої статті 30, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 3, 6, 7, 11 та 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, статті 38 та 43 Закону України «Про запобігання корупції», частин першої статті 14 частини першої статті 24 Закону України «Про захист персональних даних», абзац перший частини другої статті 11 Закону України «Про інформацію», абзаців першого-четвертого, шостого та дванадцятого пункту 1, абзаців першого та п`ятого пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ від 09.11.2016 № 1179, пункту 2 розділу III та пункту 8 розділу IV Положення про інформаційно-комунікаційну системі «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ від 03.08.2017 № 676.
Згідно з відомістю обліку, видачі та повернення матеріальних цінностей сектору зв`язку та телекомунікацій УПП в Кіровоградській області ДПП № 5268 від 25.07.2025, для використання під час нічної зміни (з 20 год 00 хв 25.07.2025 до 08 год 00 хв 26.07.2025) капралу поліції ОСОБА_9 видано портативний відеореєстратор Motorola VB400 № 472630, старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 видано портативний відеореєстратор Motorola VB400 № 473055.
Зі змісту відеозаписів, здійснених зазначеними відеореєстраторами, встановлено, що у період з 20:10:00 25.07.2025 по 00:12:16 26.07.2025 поліцейські ОСОБА_9 та ОСОБА_1 здійснювали реагування на повідомлення про ДТП без потерпілих, перебуваючи на місці події, що за адресою: м. Кропивницький, просп. Інженерів, 9/92.
В подальшому у хід здійснення заходів забезпечення провадження у справах про адміністративні правопорушення та оформлення зазначеними працівниками поліції відповідних матеріалів втрутився ОСОБА_2 , у зв`язку з чим між останнім та ОСОБА_11 виник конфлікт, зумовлений вимогами ОСОБА_12 до поліцейських ОСОБА_1 та ОСОБА_9 про відсторонення ОСОБА_2 від з`ясування обставин події та оформлення відповідних матеріалів, що у свою чергу були проігноровані поліцейськими.
При цьому ОСОБА_2 приймав безпосередню участь в оформленні поліцейськими ОСОБА_9 та ОСОБА_1 матеріалів про адміністративне правопорушення (складання протоколу про адміністративне правопорушення серії ЕПР 1 № 402686 від 25.07.2025 в електронній формі за ч. 4 ст. 130 КУпАП; складання протоколу про адміністративне правопорушення серії ЕПР 1 № 402754 від 25.07.2025 в електронній формі, за ст. 124 КУпАП, схеми місця ДТП від 25.07.2025, акту огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціального технічного засобу Drager Alcotest 6810 № ARBL-0893 (тест 1554), тимчасового дозволу на право керування транспортним засобом ТЗ № 033413).
В ході відпрацювання вказаного повідомлення, о 21:34:25 25.07.2025 учасник ДТП - ОСОБА_3 передав поліцейській Торбі Б.О. на її вимогу посвідчення водія серії НОМЕР_1 видане 30.04.2024 ТСЦ 3541 на ім`я ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 ; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу CHERY ELARA (реєстраційний номер НОМЕР_2 ) серії НОМЕР_3 , видане 23.06.2022 ТСЦ 3541 на ім`я ОСОБА_3 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 та поліс обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів.
В подальшому, починаючи з 22:32:56 25.07.2025 по 00:12:16 26.07.2025 ОСОБА_1 використовуючи службовий планшетний пристрій (вхід здійснений під логіном на паролем поліцейського Понури А.В.) незаконно розголосила своєму чоловіку ОСОБА_2 конфіденційну інформацію про учасників ДТП ОСОБА_12 та ОСОБА_3 , яка міститься в ІКС ІПНП, відображену на екрані службового планшету, шляхом її демонстрації, що дало змогу ОСОБА_2 у повному обсязі ознайомитись із персональними даними (конфіденційною інформацією) ОСОБА_12 та ОСОБА_3 без їх згоди. Крім цього, починаючи з 23:32:01 25.07.2025 по 00:12:16 26.07.2025 ОСОБА_2 , за можливості, наданої поліцейською ОСОБА_1 та за її згодою взяв до рук розблокований службовий планшетний пристрій, підключений до електронної комунікаційної мережі доступу системи ІКС ІПНП із можливістю обробляти інформацію та ознайомився зі змістом конфіденційної інформації про зазначених учасників ДТП, відображеної на екрані службового планшетного пристрою. Вказані обставини також підтверджуються поясненнями свідків ДТП, повідомлення про яку зареєстроване до ІКС ІПНП в УПП в Кіровоградській області ДПП за № 4291 від 25.07.2025 (ID № 234782597) ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , наданими дисциплінарній комісії із проведення службового розслідування.
Згідно пункту 6 Положення про Національну поліцію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 № 877, Національна поліція для виконання покладених на неї завдань має право одержувати в установленому законодавством порядку від державних органів та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та їх посадових осіб, а також громадян та їх об`єднань інформацію, документи і матеріали, необхідні для виконання покладених на неї завдань.
Згідно ч. 1 ст. 32 Закону № 580-VIII поліцейський має право вимагати в особи пред`явлення нею документів, що посвідчують особу, та/або документів, що підтверджують відповідне право особи, у спосіб, який дає можливість поліцейському прочитати та зафіксувати дані, що містяться в документах, у випадках, передбачених цією статтею.
Згідно Додатку 2 до постанови Кабінету Міністрів України від 16 вересня 2020 р. № 844 «Про затвердження зразків бланків і технічних описів бланків національного та міжнародного посвідчень водія, свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, тимчасового реєстраційного талона транспортного засобу, свідоцтва про реєстрацію великотоннажного або іншого технологічного транспортного засобу та зразка розпізнавального автомобільного знаку України та внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України», на лицьовому боці бланка національного посвідчення водія послідовно згори донизу надруковано номери полів, в яких зазначається: «1.» - прізвище, «2.» - ім`я та по батькові, «3.» - дата та місце народження, « ІНФОРМАЦІЯ_4 » - фотографія власника (номер поля не друкується), « ІНФОРМАЦІЯ_4 » - підпис власника (у полі (4d). в разі наявності зазначається унікальний номер запису в Єдиному державному демографічному реєстрі). Згідно додатку 6 до постанови Кабінету Міністрів України від 16 вересня 2020 р. № 844 «Про затвердження зразків бланків і технічних описів бланків національного та міжнародного посвідчень водія, свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, тимчасового реєстраційного талона транспортного засобу, свідоцтва про реєстрацію великотоннажного або іншого технологічного транспортного засобу та зразка розпізнавального автомобільного знака України та внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України», на лицьовому боці бланка свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу послідовно згори донизу українською та англійською мовами надруковані назви полів для внесення таких реквізитів: «Прізвище або організація», «Ім`я та по батькові», «Адреса», «Область», «Район», «Нас. Пункт», «Вул., буд., кв.», «Власність».
Згідно Додатку 2 до постанови Кабінету Міністрів України від 25 квітня 2018 р. № 321 «Про затвердження зразка, технічного опису бланка та Порядку оформлення, видачі, обміну, відкликання, пересилання, вилучення, повернення державі, визнання недійсною та знищення посвідки на постійне проживання», на лицьовому боці бланка посвідки на постійне проживання послідовно згори донизу надруковано назви полів: «Прізвище/Surname», «Ім`я/ Name», « ОСОБА_15 /Sex»; «Громадянство/Nationality», « ІНФОРМАЦІЯ_5 »; «Запис №/Record No.». На зворотному боці бланка послідовно згори донизу надруковано назви полів: «Підстава видачі/Basis for issue»; «Дата видачі/ Date of issue», «Місце народження/Place of birth».
Згідно Закону України «Про інформацію» інформація це будь-які відомості або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному виді. Відповідно до положень ст. 6 Закону України «Про доступ до публічної інформації» інформація з обмеженим доступом поділяється на: конфіденційну, таємну або службову.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про доступ до публічної інформації» конфіденційна інформація - інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень, та яка може поширюватися у визначеному ними порядку за їхнім бажанням відповідно до передбачених ними умов. Розпорядники інформації, визначені частиною першою статті 13 цього Закону , які володіють конфіденційною інформацією, можуть поширювати її лише за згодою осіб, які обмежили доступ до інформації, а за відсутності такої згоди - лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.
Згідно з ч. 2 ст. 11 Закону України «Про інформацію» до конфіденційної інформації про фізичну особу належать, зокрема, дані про її національність, освіту, сімейний стан, релігійні переконання, стан здоров`я, а також адреса, дата і місце народження. Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції. Згідно ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Згідно зі ст. 8 Закону № 580-VIII, поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Згідно п. 2 ч. 2 ст. 25 Закону № 580-VIII, поліція в рамках інформаційно-аналітичної діяльності користується базами (банками) даних МВС України та інших органів державної влади.
Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону № 580-VIII, поліція має безпосередній оперативний доступ до інформації та інформаційних ресурсів інших органів державної влади з обов`язковим дотриманням Закону України «Про захист персональних даних».
Згідно з положенням ст. 28 Закону № 580-VIII, поліція вживає всіх заходів для недопущення будь-яких порушень прав і свобод людини, пов`язаних з обробкою інформації. Поліцейські несуть персональну дисциплінарну, адміністративну та кримінальну відповідальність за вчинені ними діяння, що призвели до порушень прав і свобод людини, пов`язаних з обробкою інформації.
Служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень, відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону України «Про Національну поліцію».
Державний службовець не повинен використовувати інформацію, яку він може отримати під час або внаслідок своєї роботи, неналежним чином (ст. 11, 22 Кодексу поведінки державних службовців (Рекомендації Комітету міністрів Ради Європи від 19.01.2020)).
Відповідно до п. 6 Правил забезпечення захисту інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 29.03.2006 № 373, під час обробки службової і таємної інформації повинен забезпечуватися її захист від несанкціонованого та неконтрольованого ознайомлення, модифікації, знищення, копіювання, поширення.
Згідно з п. 5 Положення про ІПНП, автоматизовані робочі місця користувачів - це робочі місця поліцейських та інших працівників поліції, обладнані комп`ютерною технікою, у тому числі планшетними комп`ютерами, що підключені до телекомунікаційної мережі доступу системи ІПНП і призначені для автоматизації службової діяльності, реалізації повноважень обробляти інформацію відповідно до наданого рівня доступу в системі ІПНП.
Відповідно до п. 1.5 розділу І Посадової інструкції інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону УПП в Кіровоградській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 09.04.2024 № 724, інспектор повинен знати Закон України «Про Національну поліцію», Закон України «Про запобігання корупції», законодавство України у сфері доступу до публічної інформації, захисту персональних даних, звернення громадян.
Відповідно до п. 2.4.22 розділу ІІ Посадової інструкції інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону УПП в Кіровоградській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 09.04.2024 № 724, інспектор під час несення служби зобов`язаний не розголошувати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків.
Одним з основоположних принципів діяльності із запобігання і протидії правопорушенням, пов`язаним з корупцією є невідворотність відповідальності за вчинення таких правопорушень, оскільки ці правопорушення несуть негативні наслідки, які можуть виявитися у підриві авторитету державних органів та органів місцевого самоврядування та зашкодити суспільним інтересам, а отже не можуть бути визнані як малозначні. Відтак, незалежно від виду суб`єкту та його службової діяльності, рангу та інших характеристик його обов`язком є діяти лише в рамках закону (Постанова Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 14.06.2021 справа № 456/2623/21, номер провадження № 3/456/1434/2021).
Згідно ст. 10 Кодексу України про адміністративні правопорушення адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Частиною 1 і частиною 2 статті 32 Конституції України передбачене право на недоторканність приватного життя, якими чітко визначено, що ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України. Не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом. Наведене в статті 32 і статті 34 Конституції України конституційне обмеження прав особи збирати та зберігати, і використовувати інформацію про інших осіб узгоджується з прописаною в Резолюції № 1165 від 1998 позицією Парламентської Асамблеї Ради Європи в якій зазначено, що право кожної людини на приватність і право на свободу вираження поглядів є основою демократичного суспільства і ці права не є абсолютними та не мають ієрархічного характеру, оскільки мають однакову цінність (пункт 11).
Виходячи з цього право на приватність (конфедіційність), закріплене у статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, повинне захищати приватне життя особи не лише від втручання влади, а й від подібних дій з боку інших осіб чи інститутів. Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.
Враховуючи викладене, старший лейтенант поліції Торба Б.О., будучи наділеною правом одержувати в установленому законодавством порядку від громадян інформацію, документи і матеріали, необхідні для виконання покладених на неї завдань, а також повноваженнями щодо доступу до державних інформаційних ресурсів з обмеженим доступом, які зберігаються в електронно-обчислювальних машинах (комп`ютерах) та автоматизованих системах, створених та захищених відповідно до чинного законодавства та які можуть використовуватися лише у службовій діяльності у порядку, передбаченому законом, у тому числі до інформації з обмеженим доступом, що міститься в таких документах і матеріалах та/або в інформаційно-комунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України», маючи безперервний оперативний доступ до такої інформації та інформаційних ресурсів за обов`язковим дотриманням Закону України «Про захист персональних даних», в порушення вимог статті 43 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VII, в період часу з 20 год 07 хв 25.07.2025 по 01 год 25 хв 26.07.2025, у своїх інтересах, зумовлених сімейними (родинними) стосунками, незаконно розголосила конфіденційну інформацію про фізичних осіб, зокрема дані про їх національність, адреси, дати і місця народження, що стали їй відомі у зв`язку з виконанням службових повноважень та пов`язаних із ними можливостей. Вчинене старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, має формальний склад за відсутності настання шкідливих матеріальних наслідків. Згідно ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Умисна форма вини старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 полягає в тому, що ігноруючи обов`язок нерозголошення (невикористання в інший спосіб) конфіденційної та іншої інформацію з обмеженим доступом, що стала їй відома у зв`язку з виконанням своїх службових повноважень та професійних обов`язків, крім випадків, встановлених законом, вона усвідомлювала протиправний характер своїх дій, передбачала їх шкідливі наслідки і бажала або свідомо допускала настання цих наслідків.
Згідно статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватись Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.
Таким чином вбачається, що ОСОБА_1 інкриміновано вчинення незаконного розголошення, у своїх інтересах, інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових повноважень. При цьому, про обов`язок нерозголошення інформації ОСОБА_1 було повідомлена (а.п. 29, 35), вказаний обов`язок відображено в її посадовій інструкції (а.п. 43-50).
Разом з тим, нормативними документами не визначено форму розголошення інформації. Так, розголошення може бути здійснено шляхом безпосередньої передачі документів в яких міститься дана інформація, опублікування її з відповідними порушеннями, вербальної передачі, копіювання інформації та її пересилання стороннім особами, доведенні змісту інформації до відома сторонніх осіб іншим шляхом, тощо.
Згідно Закону України «Про інформацію» інформація це будь-які відомості або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному виді.
Відповідно до положень ст. 6 Закону України «Про доступ до публічної інформації» інформація з обмеженим доступом поділяється на: конфіденційну, таємну або службову.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про доступ до публічної інформації» конфіденційна інформація - інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень, та яка може поширюватися у визначеному ними порядку за їхнім бажанням відповідно до передбачених ними умов. Розпорядники інформації, визначені частиною першою статті 13 цього Закону , які володіють конфіденційною інформацією, можуть поширювати її лише за згодою осіб, які обмежили доступ до інформації, а за відсутності такої згоди - лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.
Згідно з ч. 2 ст. 11 Закону України «Про інформацію» до конфіденційної інформації про фізичну особу належать, зокрема, дані про її національність, освіту, сімейний стан, релігійні переконання, стан здоров`я, а також адреса, дата і місце народження.
Зважаючи на вимоги постанови Кабінету Міністрів України від 16 вересня 2020 р. № 844, Кабінету Міністрів України від 25 квітня 2018 р. № 321, та власне й зміст вказаних документів, копії яких наявні в матеріалах справи (а.с. 117-118), в даних документах наявна інформація про фізичних осіб, зокрема дані про їх національність, адресу, дату і місця народження, яка, з урахуванням ч. 2 ст. 11 Закону України «Про інформацію» є конфіденційною. Згоди на їх розголошення, матеріали справи не містять.
Таким чином, інформація про національність, адресу, дату і місця народження учасників ДТП та власників автотранспорту стали їй відомі у зв`язку з виконанням службових повноважень. Поширення вказаної інформації, без згоди на її інформації є незаконним розголошенням інформації.
Разом з тим, Верховний Суд в свої рішеннях зазначає, що доступ посадової особи до службової інформаційної системи не з метою службових обов`язків, а з ініціативи самої особи, є самостійним порушенням, що підпадає під ст. 172-8 КУпАП. Посадовець не має права використовувати технічні чи інформаційні можливості служби для реалізації особистої ініціативи. Це кваліфікується як зловживання правом доступу до ресурсів, незалежно від настання наслідків чи наявності вигоди.
Європейський суд з прав людини Sporrong and Lonnroth v. Sweden (1982) вважає, що кожне втручання державного агента в особисту сферу, навіть без шкоди, має бути службово обґрунтованим. Доступ до конфіденційної інформації не допускається з власної ініціативи або «про всяк випадок».
ЄСПЛ Leander v. Sweden (1987) доступ до персональних даних посадовою особою допустимий лише у службових межах, під контролем, і лише у разі чіткої необхідності.
Іншою складовою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП є встановлення факту розголошення інформації у своїх інтересах.
Згідно ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції»:
- приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.
- близькі особи - члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першійстатті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта.
Незаконне розголошення інформації є проявом активної поведінки посадової особи.
Зважаючи на суб`єкта, який отримав доступ до вищевказаної інформації, чоловік ОСОБА_1 , особистий немайновий інтерес, зумовлений сімейними (родинними) стосунками.
До того ж, незважаючи на невизнання вини ОСОБА_1 та її захисника адвоката Любченко В.М., вважаю, що доведеність ОСОБА_1 вини у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП повністю знайшла своє підтвердження матеріалами справи, а саме:
- актом перегляду відеозаписів від 04.09.2025 (а.п. 58-70);
- актом перегляду відеозаписів від 29.08.2025 (а.п. 71-89);
- 20.12 год. учасником ДТМ Мкртчан на вимогу ОСОБА_1 було надано посвідчення водія, зразку Вірменії;
- 20.13 год. учасником ДТМ Мкртчан на вимогу ОСОБА_1 було надано реєстраційний документ на транспортний засіб ВАЗ.
- 20.15 год. учасником ДТМ Мкртчан на вимогу ОСОБА_1 було надано посвідку на постійне проживання.
- 21.35 год. учасником ДТП Седзюх вимогу ОСОБА_1 було надано посвідчення водія, реєстраційний документ на транспортний засіб Чері.
- 22.09 год. ОСОБА_1 надано можливість ознайомитися зі змістом документів Мкртчян.
- 22.25 год. ОСОБА_1 надано можливість ознайомитися зі змістом документів Мкртчян.
- 22.31 год. за згодою працівників поліції, попередньо надані учасниками ДТП документи були попередньо сторонній особі та остання, ознайомившись з ними диктує їх зміст, які було повернуто ним 22.36 год.
- 22.38 год. стороння особа без будь-яких заперечень працівників поліції взяла з капоту роздруківку з пристрою драгер Мкртчян.
- 23.32 будь яких заперечень з боку ОСОБА_1 , ОСОБА_18 передає розблокований службовий планшет з попередньо введеними відомостями сторонній особі.
- 22.34 ОСОБА_1 надає можливість ознайомитися з відомостями службового планшету сторонній особі.);
- висновком службового розслідування від 19.09.2025 (а.п. 130-211).
За таких обставин, вважаю, що в діях ОСОБА_1 містяться ознаки правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-8 КУпАП, а її доводи та доводи її захисника адвоката Любоченко В.М. про те, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад вказаного адміністративного правопорушення, суд розцінює, як спосіб захисту, оскільки вони спростовуються сукупністю досліджених по справі об`єктивних, належних, допустимих доказів, які є послідовними, достатньо вагомими, чіткими, узгодженими між собою, а тому достовірними, достатніми та відповідають критеріям якості доказів, встановленим в рішеннях Європейського суду з прав людини в справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 липня 2011 року та в справі «Яременко проти України» від 12 вересня 2008 року, а тому не викликають сумнівів у суду та покладені в основу постанови.
Таким чином, оцінивши надані докази за своїм внутрішнім переконанням, керуючись законом та правосвідомістю, суд вважає встановленим та доведеним поза розумним сумнівом факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-8 КУпАП, та її вину, оскільки вона, будучи інспектором взводу № 2 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції старшим лейтенантом поліції (спеціальний жетон № 0000541), незаконно, у своїх інтересах, розголосила інформацію з обмеженим доступом, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових повноважень.
Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.
У рішенні по справі «О`Галлоран та Франціс проти Сполученого Королівства» від 29.06.2007 року, Європейський суд з прав людини у складі його Великої палати (далі - Суд) постановив, що будь-яка особа, яка володіє чи керує автомобілем, підпадає під дію спеціальних правил, оскільки володіння та використання автомобілів є таким, що потенційно може завдати серйозної шкоди. Ті, хто реалізували своє право володіти автомобілями та їздити на них, тим самим погодились нести певну відповідальність та виконувати додаткові обов`язки у правовому полі.
При накладенні стягнення, суд згідно з вимогами ст. 33 КУпАП враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.
Із врахуванням особи винної, виходячи із характеру вчиненого правопорушення, яке є тяжким, про що свідчить його характер, та визначені законодавцем вид та розмір адміністративного стягнення, його особливу небезпечність, підвищену соціальну чуттєвість до такого роду правопорушень, з метою належного виховання правопорушника, запобіганню вчинення нових правопорушень, враховуючи ступінь її вини та обставини правопорушення, зважаючи на те, що ч.1 ст.172-8 КУпАП визначено безальтернативне стягнення, суд вважає за можливе накласти стягнення у межах закону, який вона порушив, у виді штрафу у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Разом з тим, вважаю за можливе призначити штраф у мінімальному розміру, що забезпечить функцію запобігання вчиненню ОСОБА_1 нових правопорушень.
Відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», суд стягує з правопорушника на користь держави судовий збір в розмірі 605 грн. 60 коп.
Керуючись ст.12 ЗУ «Про засади запобігання і протидії корупції», ст.ст. 33, ч.1 ст. 172-8, ст.ст. 283,284, 285,294 КУпАП, ст. 4 ЗУ «Про судовий збір»,-
Штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення правопорушнику копії постанови, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
У разі несплати штрафу у вказаний строк постанова надсилається для примусового виконання, в порядку якого з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті КУпАП та зазначеного у постанові про стягнення штрафу, витрати на облік зазначених правопорушень.
Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 10 днів з дня винесення через Фортечний районний суд міста Кропивницького.

Суддя Фортечного районного суду

міста Кропивницького

Р. В. Бурко