Номер провадження 3/711/3032/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2025 року м.Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м.Черкаси Михальченко Ю.В., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли Головного управління ДПС у Черкаській області Державної податкової служби України про притягнення:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , працюючої головним бухгалтером ТОВ «ЧЕРКАСИХЛІБ ТД», проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 КпАП України, -

В С Т А Н О В И В :

В проваджені Придніпровського районного суду м.Черкаси знаходяться адміністративні матеріали, які надійшли з Головного управління ДПС у Черкаській області Державної податкової служби України про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Як вказано у протоколі про адміністративне правопорушення № 681/23-00-07-11 від 17.11.2025, що за результатами документальної планової виїзної перевірки щодо дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.10.2021 по 30.06.2025 року з урахуванням п. 102.1 ст. 102 Податкового кодексу та правильності обчислення і сплати єдиного внеску на загальнообов?язкове державне соціальне страхування за період з 01.10.2021 по 30.06.2025 року, ТОВ «ЧЕРКАСИХЛІБ ТД», головним бухгалтером якого є ОСОБА_2 , встановлено порушення вимог:

- п. 44.1 ст. 44. пп. 134.1.1 п. 134.1 ст. 134 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI. п. 3.2, 3.5 Методичних рекомендацій щодо заповнення форм фінансової звітності затверджених наказом Міністерства фінансів України від 28.03.2013 року №433. п.2.1 «Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку» від 24.05.1995 №88; зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за №159/28289 із змінами і доповненнями; ч.1. 2, 3 ст.9 Закону України від 16 липня 1999 року №996-XIV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні»: п.11, П(С)БО 16 «Виграти». затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.12.1999 року №318, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 19 січня 2000 року за №27/4248, в результаті чого занижено податок на прибуток за 2021 рік на суму 307633 грн;

- п. 201.1, п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI, в результаті чого не зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні на загальну суму 19081713.80грн.. в т.ч. ПДВ 3180285.63грн.;

- п. 89 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу України від 02.12.2010 року N?2755-V1, в результаті чого несвоєчасно зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні та розрахунок коригування до податкової накладної з податком на додану вартість в сумі 476,35грн., в сумі 12.0грн. та в сумі з від?ємним значенням 3487.75грн. до 15 календарних днів;

- п. 63.3 ст. 63 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-VI, абз. 1 п. 8.4 розд. VIII Порядку обліку платників податків і зборів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 09.12.2011 № 1588, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.12.2011 року за № 1562/20300, в результаті чого не своєчасно подано 5 повідомлень про об?єкти оподаткування або об?єкти, пов?язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність, за формою № 20-OП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася. Подала до суду заяву про розгляд справи без її присутності. Крім того, надала до суду письмові пояснення в яких зазначила, що протокол № 681/23-00-07-11 від 17.11.2025 складено Головним управлінням ДПС у Черкаській області за результатом проведення документальної планової виїзної перевірки ТОВ «ЧЕРКАСИХЛІБ ТД» з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.10.2021 по 30.06.2025 року з урахуванням п.102.1 ст.102 Податкового кодексу та правильності обчислення і сплати єдиного внеску на загальнообов?язкове державне соціальне страхування за період з 01.10.2021 по 30.06.2025 року. За результатами перевірки складено акт № 17950/23-00-07-02-01/43264658 від 17.11.2025 року. ТОВ «ЧЕРКАСИХЛІБ ТД» з висновками Акту не погоджується, однак у зв?язку із тим, що Акт документальної перевірки не підлягає адміністративному та/або судовому оскарженню, Товариство очікує на надходження податкових повідомлень-рішень.

Відповідно до абз.1 п.86.8 ст.86 ПК України, податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п?ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Акт вручено 17.11.2025 року, у день його складання.

Станом на поточну дату податкові повідомлення-рішення не винесені та платнику податків не вручені, а тому у ТОВ «ЧЕРКАСИХЛІБ ТД» фактично відсутні зобов?язання перед бюджетом, за результатами проведеної перевірки.

Так, пп.56.1 ст.56 ПК України визначено, що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Підпунктом 56.2 статті 56 ПК України закріплено, що у разі якщо платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов?язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, такий платник має право звернутися із скаргою про перегляд цього рішення до контролюючого органу вищого рівня.

Відповідно до положень п.56.15 ст.56 ПК України, скарга, подана із дотриманням строків, визначених абзацом першим пункту 56.3 цієї статті, зупиняє виконання платником податків грошових зобов?язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження.

Протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов?язання, що оскаржується, вважається неузгодженою.

Таким чином, фактично донарахована сума податків є неузгодженою та не підлягає стягненню з платника податків, до завершення процедури адміністративного оскарження, а в подальшому до набрання законної сили рішенням суду, відповідно до п.56.18 ст.56 ПК України, а отже керівник платника податків не може бути притягнений до адміністративної відповідальності до моменту узгодження визначених контролючим органом податкових зобов`язань.

Крім того, згідно з п.56.18 ст.56 ПК України, з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору. При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов?язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Відповідно до абз.2 пп.86.7.5 п.86.7 ст.86 ПКУ, контролюючим та іншим державним органам забороняється використовувати акт перевірки як підставу для висновків стосовно взаємовідносин платника податків з його контрагентами, якщо за результатами складання акта перевірки податкове повідомлення-рішення не надіслано (не вручено) платнику податків або воно вважається відкликаним відповідно до підпунктів 60.1.2 та 60.1.4 пункту 60.1 статті 60 цього Кодексу.

Таким чином, на переконання ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення та акт перевірки не є доказами її вини у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, так як до закінчення процедури адміністративного та/або судового оскарження факт порушення порядку ведення податкового обліку не є встановленим, відповідні твердження контролюючого органу, що містяться в акті перевірки відображають лише позицію однієї із сторін спору - контролюючого органу, і не можуть бути підставою для висновку про наявність в діях ОСОБА_1 , як посадової особи - головного бухгалтера ТОВ «ЧЕРКАСИХЛІБ ТД» вини в порушенні встановленого законом порядку ведення податкового обліку, відповідно, не можуть бути підставою для притягнення до адміністративної відповідальності.

Також, ОСОБА_1 звертала увагу суду на закінчення строків накладення адміністративного стягнення, оскільки актом документальної перевірки встановлено порушення норм податкового законодавства України за період з 01.10.2021 року по 30.06.2025 року.

Крім того, ОСОБА_1 вважає, що ГУ ДПС у Черкаській області передчасно складено протокол про адміністративне правопорушення, у зв`язку з чим провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події адміністративного правопорушення.

Дослідивши письмові матеріали справи, приходжу до наступного:

Стаття 9 КУпАП визначає поняття адміністративного правопорушення, яким визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, що посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно із статтею 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозиція ч. 1 ст. 163-1 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Відповідно до п. 86.1 ст. 86 Податкового кодексу України результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка. Акт (довідка), складений за результатами перевірки та підписаний посадовими особами, які проводили перевірку, у строки визначені цим Кодексом, надається платнику податків або його законному представнику, який зобов`язаний його підписати.

Згідно з п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Рішення про визначення грошових зобов`язань приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу з урахуванням результатів розгляду заперечень платника податків (у разі їх наявності). Платник податків або його законний представник може бути присутнім під час прийняття такого рішення.

Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

Відповідно до п. 86.7.1 ст. 86 Податкового кодексу України акт перевірки, заперечення до акта перевірки та/або додаткові документи і пояснення, у разі їх подання платником податку у визначеному цим пунктом порядку (далі - матеріали перевірки), розглядаються комісією такого контролюючого органу з питань розгляду заперечень та пояснень до актів перевірок (далі - комісія з питань розгляду заперечень), яка є постійно діючим колегіальним органом контролюючого органу. Склад комісії та порядок її роботи затверджуються наказом керівника контролюючого органу.

Розгляд матеріалів перевірки здійснюється комісією з питань розгляду заперечень контролюючого органу протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів і пояснень відповідно до цього пункту (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у запереченнях, додаткових документах та поясненнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

За вимогами п.п. 86.7.4 п. 86.7. ст.86 Податкового кодексу України під час розгляду матеріалів перевірки комісія з питань розгляду заперечень: встановлює, чи вчинив платник податку, щодо якого було складено акт перевірки, порушення податкового, валютного та/або іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи; розглядає обставини вчинених правопорушень, які відображені в акті перевірки, а також встановлені при розгляді наданих платником податків відповідно до цього пункту письмових пояснень та їх документального підтвердження (зокрема щодо обставин, що стосуються події правопорушення, та вжитих платником податків заходів щодо дотримання правил та норм законодавства, з посиланням на документи та інші фактичні дані, що підтверджують зазначені обставини); досліджує питання наявності або відсутності обставин, що виключають вину у вчиненні правопорушення (крім правопорушень, відповідальність за які настає незалежно від наявності вини), пом`якшують або звільняють від відповідальності; досліджує питання щодо необхідності проведення перевірки у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу; визначає розмір грошових зобов`язань та/або суму зменшення бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, та/або суму зменшення податку на доходи фізичних осіб, задекларованого до повернення з бюджету, зокрема при використанні права на податкову знижку, та/або заниження чи завищення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, а також необхідність надсилання (вручення) платнику податків відповідного податкового повідомлення-рішення у випадках, передбачених цим Кодексом.

При розгляді матеріалів перевірки контролюючим органом досліджуються всі наявні фактичні дані, що стосуються предмета розгляду, у тому числі документи, надані платником податків або витребувані у нього, письмові та усні пояснення платника податку, інші фактичні дані, що наявні або доступні контролюючому органу.

За результатами розгляду матеріалів перевірки комісія з розгляду заперечень приймає висновок, що є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

Як вбачається з матеріалів справи, протокол про адміністративне правопорушення № 681/23-00-07-11 від 17.11.2025 ґрунтується на витязі з акту № 17950/23-00-07-02-01/43264685 від 17.11.2025, складеному за результатами документальної планової виїзної перевірки ТОВ «ЧЕРКАСИХЛІБ ТД» щодо дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.10.2021 по 30.06.2025 року, з урахуванням п. 102.1 ст. 102 Податкового кодексу та правильності обчислення і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.10.2021 по 30.06.2025 р.

До протоколу уповноваженою особою додано: витяг з акта документальної планової виїзної перевірки № 17950/23-00-07-02-01/43264685 від 17.11.2025; копію наказу № 53 від 31.03.2021 про прийняття ОСОБА_1 на посаду головного бухгалтера; копію паспорта та РНОКПП ОСОБА_1 .

Будь-які інші докази, окрім зазначених документів та протоколу про адміністративне правопорушення, в матеріалах справи відсутні.

Відтак, складення протоколу стосовно ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, виключно на підставі витягу з акта документальної перевірки без прийняття та вручення податкового повідомлення-рішення, є передчасним, оскільки акт перевірки не підтверджує встановлення факту порушення до моменту прийняття відповідного рішення контролюючим органом.

Відповідно до статті 14 КУпАП, посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.

Тобто при зазначенні у протоколі про адміністративне правопорушення суті адміністративного правопорушення необхідно не лише вказувати факт порушення порядку ведення податкового обліку і його наслідки, але й зазначати, чи є відповідне порушення наслідком невиконання особою своїх службових обов`язків, встановивши, коли і ким такі службові обов`язки для неї були визначені.

У своїй практиці Верховний Суд уже неодноразово наголошував на тому, що акт перевірки є лише службовим документом, що фіксує проведення перевірки та висновки інспектора щодо наявності чи відсутності порушень вимог законодавства, не породжує, не змінює та не звужує права особи, не встановлює для неї додаткових обов`язків та не покладає відповідальність. У силу норм Податкового кодексу України акт перевірки лише фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених можливих порушень законодавства та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій, він не є юридичною формою рішення податкового органу і сам по собі не породжує певних правових наслідків для платника податків, не є актом індивідуальної дії та не підлягає оскарженню.

Таким чином, акт перевірки, не може сам по собі слугувати достатнім доказом винуватості особи у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Зі змісту статті 62 Конституції України вбачається, що ніхто не може бути підданий покаранню інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути піддана покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема по справам Кобець проти України від 14.02.2008 року, Берктай проти Туреччини від 8 лютого 2001 року, Лавенте проти Латвії від 07.11.2002 року неодноразово вказує, що оцінюючи докази суд застосовує принцип доведення за відсутності розумних підстав для сумніву, що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Також Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди уповноважені оцінювати надані їм докази (п. 34 рішення у справі «Тейксейра де Кастро проти Португалії» від 09.06.98 року, п. 54 рішення у справі «Шабельника проти України» від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

З огляду на наведене, суддя доходить до висновку, що наявні в матеріалах справи докази не доводять вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 163-1 КУпАП.

Відповідно до вимог статей 9, 33, 245, 252 КУпАП, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене вище і відсутність доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ч.1 ст.163-1, 280, 283, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Закрити провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя: Ю. В. Михальченко