Провадження №3/447/1935/25
Справа №447/3592/25
Суддя Миколаївського районного суду Львівської області Джус Р.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративний матеріал, який надійшов з ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області, про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, неповнолітнього, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ;
законного представника: ОСОБА_2
16.10.2025 близько першої половини дня ОСОБА_1 , перебуваючи у приміщенні навчального закладу, що за адресою: АДРЕСА_2 вчинив дії, що порушують громадський порядок та спокій, а саме: вів себе зухвало на адресу малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зняв з нього штани в приміщенні 11 класу.
Таким чином ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.
Допитаний в судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненому правопорушенні визнав. Вказав, що про вчинене шкодує, та більше такі дії не повторить.
Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, вивчивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.
Згідно з положеннями ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності із законом.
Згідно із ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Як передбачено ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком), визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відповідно до ст.251 КУпАП України, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 цього Кодексу.
На підставі ст.252 КУпАП оцінка доказів при розгляді справ про адміністративні правопорушення ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.
Диспозиція ст.173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.
Хоча законодавство України не містить чіткого визначення поняття громадського порядку, однак безперечним є те, що він полягає у таких обумовлених потребами суспільства врегульованих правовими та іншими соціальними нормами умовах, які мають на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, створення нормальних, максимально сприятливих умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.
Об`єктивна сторона правопорушення виражається у 1) нецензурній лайці в громадських місцях, 2) образливому чіплянні до громадян та 3) інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення за ст.173 КУпАП, - дрібного хуліганство - є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.
Суб`єктивна сторона цього адміністративного правопорушення характеризується наявністю вини у формі як прямого так і непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.
Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, підтверджується наступними доказами:
- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №989020 від 24.10.2025, з якого вбачається, що 16.10.2025 близько першої половини дня ОСОБА_1 , перебуваючи у приміщенні навчального закладу, що за адресою: АДРЕСА_2 вчинив дії, що порушують громадський порядок та спокій, а саме: вів себе зухвало на адресу малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зняв з нього штани в приміщенні 11 класу;
-копією заяви ОСОБА_4 , у якій просить притягнути до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , учня 11 класу, який 16.10.2025 здійснив знущання над її сином ОСОБА_3 , а саме зняв штани в присутності 11 класу;
-письмовими поясненнями ОСОБА_4 від 20.10.2025;
-письмовими поясненнями ОСОБА_3 від 30.10.2025;
- письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 29.10.2025;
-письмовими поясненнями ОСОБА_5 від 24.10.2025
-письмовими поясненнями ОСОБА_6 від 22.10.2025;
Зазначені вище докази винуватості ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є такими, що доповнюють одне одного, повними, безсумнівними, належними та допустимими, оскільки у відповідності до ст.ст.251,252 КУпАП, прямо підтверджують існування обставин, що підлягають доказуванню у справі про адміністративне правопорушення, а також є такими, що зібрані в порядку, встановленому законом.
Підстав, що виключають адміністративну відповідальність згідно ст. 17 КУпАП у справі не встановлено. Терміни притягання до адміністративної відповідальності не закінчилися.
Згідно ст.12 КУпАП, адміністративній відповідальності підлягають особи, які досягли на момент вчинення адміністративного правопорушення шістнадцятирічного віку.
Відповідно до ст. 13 КУпАП до осіб віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років, які вчинили адміністративні правопорушення, застосовуються заходи впливу, передбачені статтею 24-1 КУпАП.
У разі вчинення особами віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років адміністративних правопорушень, передбачених статтями 44, 51, 121-127, частинами першою, другою і третьою статті 130, статтею 139, частиною другою статті 156, статтями 173, 173-4, 174, 183-1, 185, 190-195 цього Кодексу, вони підлягають адміністративній відповідальності на загальних підставах. З урахуванням характеру вчиненого правопорушення та особи правопорушника до зазначених осіб (за винятком осіб, які вчинили правопорушення, передбачені статтею 185) можуть бути застосовані заходи впливу, передбачені статтею 24-1 цього Кодексу
На час скоєння правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП, ОСОБА_1 виповнилось шістнадцять років.
Відповідно до ст.33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.
Враховуючи ступінь та характер вчиненого правопорушення, істотність наслідків вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини та ставлення до вчиненого, відсутність обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, суд вважає, що ОСОБА_1 слід притягнути до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у межах санкції даної статті у виді штрафу.
Окрім цього, у відповідності до положень ст.40-1 КпАП України, слід також стягнути з нього судовий збір.
Керуючись статтями 24, 27, 40-1, 173, 283, 284 КпАП України, суддя,
п о с т а н о в и в :
визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 7 (семи) неоподатковуваних мінімумів громадян, що становить 119 гривень 00 копійок (сто дев`ятнадцять гривень нуль копійок).
Стягнути з ОСОБА_1 в користь держави судовий збір в розмірі 605 гривень 60 копійок (шістсот п`ять гривень шістдесят копійок).
Роз`яснити, що штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
У разі несплати штрафу у встановлений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.
Згідно ч.2 ст.308 КУпАП у порядку примусового виконання постанови, про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з порушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу, витрати на облік зазначеного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Львівського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги до Львівського апеляційного суду через Миколаївський районний суд Львівської області.

Суддя Роман ДЖУС