СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 3/759/8003/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2025 року суддя Святошинського районного суду міста Києва Жмудь Вікторія Олексіївна, розглянувши матеріали, які надійшли зі Святошинського УП ГУНП у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 01.10.2025 о 08 год. 00 хв., перебуваючи у громадському місці, за адресою: м. Київ, пр. Л. Курбаса, 4, на закону вимогу працівників поліції надати для перевірки документи, що посвідчують його особу, категорично відмовився виконати вимогу, висловлював явну неповагу та продовжував чинити злісну непокору. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату та час розгляду справи не одноразово повідомлявся належним чином.

На адресу суду 17.11.2025 через систему «Електронний суд» надійшло клопотання адвоката ОСОБА_1 - Данилевич В.С. від 16.11.2025 про закриття провадження у справі у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення стосовно ОСОБА_1 .

У зв`язку з цим, слід зазначити, що відповідно до положень ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України» та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. У своїх рішеннях ЄСПЛ визначає правові підходи щодо розуміння порушення права особи на участь у судовому розгляді як з точки зору принципу процесуальної рівності, так й самої процесуальної поведінки сторони провадження, та наголошує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження («Олександр Шевченко проти України», «Трух проти України», «Пономарьов проти України»). За таких обставин, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

За таких обставин, суддя вважає за можливе розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 та його захисника Данилевич В.С.

Ретельно дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, а саме: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 635656 від 01.10.2025, складений стосовно ОСОБА_1 ; рапорт ДОП Святошинського УПГУНП в м. Києві лейтенанта поліції Закусило Д. від 01.10.2025; копію протоколу № 5635 про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 від 01.10.2025 за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП; копію протоколу АА № 087614 про адміністративне затримання за ч. 1 ст. 261 КУпАП від 01.10.2025 стосовно ОСОБА_1 ; копію витягу з наказу про призов військовозобов`язаних та резервістів на військову службу під час мобілізації, на особливий період від 02.10.2025 № 396/МГ стосовно ОСОБА_1 ; клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення, стосовно ОСОБА_1 від 16.11.2025 з додатками - копією відповіді Святошинського УП ГУ НП в м. Києві на адвокатський запит від 12.11.2025 № , відповідно до якої відеозаписи з портативних відеореєстраторів № 859730, 859772, 858616, які використовували 01.10.2025 працівники Святошинського УП ГУ НП в м. Києві надати неможливо у зв`язку з коротним строком зберігання (30 діб), копією довідки форми 5 від 07.11.2025 № 3161, відповідно до якої рядовий ОСОБА_1 перебуває на військовій службі по мобілізації у В/Ч НОМЕР_1 , суддя дійшла такого висновку.

Положеннями ст. 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами тощо.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Тобто, з вказаних норм вбачається, що притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Положеннями ст. 185 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

При цьому, слід зазначити, що злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків. Адміністративна відповідальність за названою статтею настає при відсутності застосування фізичної сили з боку винної особи.

Відповідно до положень ст. 29 Закону України «Про національну поліцію» поліцейський захід - це дія або комплекс дій превентивного або примусового характеру, що обмежує певні права і свободи людини та застосовується поліцейськими відповідно до закону для забезпечення виконання покладених на поліцію повноважень. Поліцейський захід застосовується виключно для виконання повноважень поліції. Обраний поліцейський захід має бути законним, необхідним, пропорційним та ефективним. Обраний поліцейський захід є законним, якщо він визначений законом. Поліцейському заборонено застосовувати будь-які інші заходи, ніж визначені законами України. Обраний поліцейський захід є необхідним, якщо для виконання повноважень поліції неможливо застосувати інший захід або його застосування буде неефективним, а також якщо такий захід заподіє найменшу шкоду як адресату заходу, так і іншим особам. Застосований поліцейський захід є пропорційним, якщо шкода, заподіяна охоронюваним законом правам і свободам людини або інтересам суспільства чи держави, не перевищує блага, для захисту якого він застосований, або створеної загрози заподіяння шкоди. Обраний поліцейський захід є ефективним, якщо його застосування забезпечує виконання повноважень поліції. Поліцейський захід припиняється, якщо досягнуто мети його застосування, якщо неможливість досягнення мети заходу є очевидною або якщо немає необхідності у подальшому застосуванні такого заходу.

Згідно зі ст. 30 вказаного Закону п оліція для виконання покладених на неї завдань вживає заходів реагування на правопорушення, визначені Кодексом України про адміністративні правопорушення та Кримінальним процесуальним кодексом України, на підставі та в порядку, визначених законом. Поліція для охорони прав і свобод людини, запобігання загрозам публічній безпеці і порядку або припинення їх порушення також застосовує в межах своєї компетенції поліцейські превентивні заходи та заходи примусу, визначені цим Законом.

Відповідно до п. 1 та 9 ч. 1 ст. 31 вказаного Закону п оліція може застосовувати такі превентивні заходи як перевірка документів особи та застосування технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису.

Насамперед слід зазначити, що протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 635656 від 01.10.2025, який складений стосовно ОСОБА_1 , та додатки до нього загалом складені у відповідності до вимог КУпАП.

При цьому, суддя не вбачає правових підстав для задоволення клопотання захисника про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням викладеного, суд на підставі об`єктивно з`ясованих обставин справи, підтверджених доказами, безпосередньо дослідженими під час судового розгляду та оцінених судом відповідно до ст. 252 КУпАП, які перебувають в узгодженому зв`язку між собою, приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, є доведеною та є всі підстави для притягнення його до адміністративної відповідальності.

Разом з тим, відповідно до ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

На підставі наведеного, враховуючи особу правопорушника, зокрема, те, що він до адміністративної відповідальності притягується вперше, суддя дійшла висновку про те, що вчинене ОСОБА_1 адміністративне правопорушення є малозначним, відтак, вважає за можливе звільнити останього від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

З огляду на вище викладене та керуючись ст. 9, 22, 185, 245, 251, 252, 280, 283-285, 294 КУпАП, суддя,

ПОСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

На підставі ст. 22 КУпАП звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, і обмежитись усним зауваженням.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд міста Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Святошинського

районного суду міста Києва В.О. Жмудь