Провадження № 3/761/5477/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2025 року суддя Шевченківського районного м. Києва Юзькова О., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління патрульної поліції у місті Києві Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст.ст. 173, 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення 07 червня 2025 року близько 13 год. 30 хв. у м. Києві на Михайлівській площі, 1, гр. ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство, під час акції ЛГБТ спільноти висловлювався нецензурною лексикою в бік представників поліції та оточуючих, ображав, проявляв неповагу, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Тогож дня близько 13 год. 30 хв. у м. Києві на Михайлівській площі, 1, гр. ОСОБА_1 вчинив злісну непокору законній вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків в охороні громадського порядку, щодо припинення адміністративного правопорушення, за ст. 173 КУпАП що спричинило порушення громадського порядку та не пред`явленні документів, що засвідчують особу, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Про причини своєї неявки суд не повідомив.

Разом з тим, в адресу суду надійшло клопотання представника ОСОБА_1 про закриття провадження у справі на підставі ч.1 ст. 247 КУпАП.

Представник зазначила, що ОСОБА_1 приєднався до учасників групи з метою участі у мирному зібранні на Михайлівській площі для висловлювання своєї громадянської позиції. Разом з тим ОСОБА_1 було затримано 07.06.2025 на Михайлівській площі. При цьому в нього не було вилучено жодних речей, про що свідчать матеріали справи.

Матеріали справи, як вказує представник ОСОБА_1 складаються з протоколів про адміністративне правопорушення, рапортів працівників поліції, пояснень ОСОБА_1 , відеозаписів та 14 фотографій і більшість з цих документів не може вважатися даком вчинення адміністративного правопорушення..

Дослідивши матеріали справи, суддя вважає, що провадження в справі про адміністративні правопорушення підлягає закриттю, виходячи з наступного.

Так, статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Статтею 185 КУпАП відповідальність передбачена за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- чи кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, що використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Так, протоколи про адміністративне правопорушення не можуть бути визнані беззаперечним доказом та обставини, викладені в них мають бути перевірені іншими доказами, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і не викликали сумнівів.

Рапорт працівника поліції не може слугувати однозначним доказом винуватості особи у вчиненні адміністративних порушень. Про це зазначив Верховний Суд в складі суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 28.05.2020 у справі.

Надані відео матеріали не фіксують події правопорушень, вчинених ОСОБА_1 , відповідальність за які передбачена ст.ст. 173 та 185 КУпАП, а свідчать про оточення працівниками поліції групи громадян, фото затриманих, затримання, опитування працівниками поліції щодо наявності заборонених предметів, їх заяви та суперечка з одного з учасників з працівниками поліції.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Оцінка доказів, згідно вимог ст. 252 КУпАП, органом (посадовою особою) відбувається за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

В свою чергу приписами ст. 251 КУпАП визначено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.Зважаючи на вищенаведене, докази, передбачені ст. 251 КУпАП, на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованих йому адміністративних правопорушень відсутні.

Оцінюючи надані суду докази на предмет доведення виниОСОБА_1 , суд керується основними конституційними засадами судочинства, визначеними ст. 129 Конституції України, до яких відноситься забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а також ст. 62 Конституції України та загальними принципами права, згідно яких усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь та доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Також суд враховує висновки Європейського суду з прав людини, викладені зокрема в рішенні від 09.09.2011 року у справі «Лучанінова проти України», від 15.05.2018 року у справі «Надточій проти України», який неодноразово зазначав, що до провадження в справах про адміністративні правопорушення застосовується кримінальний аспект та відповідні гарантії ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема згідно яких кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

На необхідності застосування принципу презумпції невинуватості в справах про адміністративні правопорушення наголосив Верховний Суд в п. 39 Постанови від 08.07.2020 у справі № 463/1352/16-а, зазначивши, що у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Верховний Суд в постанові від 27.06.2019 року зазначив, що висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

За встановлених обставин, вважаю за можливе застосувати положення ст. 247 КУпАП, відповідно до яких провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за обставин, зокрема, відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247 ч.1 п. 1, 251, 256 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 закрити за відсутністю події і складу адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173, ст. 185 КУпАП

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до Шевченківського районного суду м. Києва протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційна скарга, подання прокурора не було подано протягом десяти днів. У разі подання апеляційної скарги, подання прокурора, постанова, якщо вона не скасована, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: