ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2025 року суддя Шевченківського районного суду міста Дніпра Клепка Л.І., за участю захисника Сироватко А.М., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Дніпровського РУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за ч.3 ст.173-2 КУпАП,

ВСТАНОВИЛА:

Згідно протоколу серії ВАД № 860095 від 03.09.2025, 03 вересня 2025 року о 13 годині 30 хвилин за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 , перебуваючи з явними ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: запах з порожнини рота, вчинила домашнє насильство психологічного та фізичного характеру, а саме: кидалась, словесно ображала, погрожувала розправою та виражала образи по відношенню до свого чоловіка ОСОБА_2 , повторно протягом року.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за частиною 3 статті 173-2 КУпАП.

ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленою про дату та час розгляду справи, в судове засідання не з`явилася, надавши свої повноваження на здійснення захисту адвокату Сироватко А.М., яка заявила клопотання про закриття провадження у справі на підставі п.1 ст.247 КУпАП, звертаючи увагу суду на невідповідність фабули обвинувачення складу адміністративного правопорушення, не розкриття його об`єктивної сторони, неврахування суб`єктом складання протоколу змін, внесених до ст.173-2 КУпАП Законом України № 3733-ІХ від 22.05.2024, що вимагає доведення завдання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого. Крім того, звертала увагу на те, що не всі дії підпадають під ознаки домашнього насильства, а лише ті, якими цілеспрямовано та навмисно спричиняться емоційна невпевненість, страх або іншим чином завдається шкода психічному здоров`ю іншого члена сім`ї. Сама ж сварка між подружжям, створення між ними конфліктної ситуації, звернення одного з подружжя до поліції не може безумовно вказувати на наявність в діях особи складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-2 КУпАП, і вимагає надання цьому достатніх і переконливих доказів. Вказуючи на відсутність таких доказів, захисник просить суд провадження у справі закрити відносно ОСОБА_1 закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.173-2 КУпАП.

Дослідивши протокол та додані до нього матеріали, суд дійшов висновку про закриття провадження у справі, виходячи з такого.

Згідно статей ст.ст.245, 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення. Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 ст.173-2 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Отже, обов`язковою умовою настання адміністративної відповідальності за статтею 173-2 КУпАП є наслідки правопорушення у вигляді завдання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Поняття домашнього насильства визначається п.3 ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання та протидію домашнього насильства», яке являє собою діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Під психологічним насильством розуміються словесні образи, погрози, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи ( п. 14 частини 1ст. 1 зазначеного Закону).

Згідно протоколу, в вину ОСОБА_1 ставиться вчинення нею психологічного та фізичного насильства відносно чоловіка. Натомість, суть правопорушення не конкретизована, які висловлювання на адресу чоловіка дають підстави вважати їх образливими, принизливими та такими, що спричинили шкоду його психологічному та фізичному здоров`ю, у протоколі не відображено. Усіх необхідних елементів, які утворюють склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-2 КУпАП, викладена у протоколі фабула не містить. Чи заподіяно шкоди потерпілому у протоколі не зазначено.

Між тим, обов`язок збирати докази покладено на осіб, уповноважених на складання протоколів. Коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це порушуватиме принцип рівності сторін процесу та становитиме порушення права на захист.

Згідно з практикою ЄСПЛ, доказування має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, за відсутності яких констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом не можна (п.43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine).

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю складу і події адміністративного правопорушення.

Беручи до уваги, що матеріалами справи не доведено належними і допустимими доказами наявності у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.173-2 КУпАП, провадження у справі відносно неї підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутності у її діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 7, 245, 251, 254, 268, 280, ч.3 ст.173-2, п.1 ч.1 ст.247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ч.3 ст.173-2 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Шевченківський районний суд міста Дніпра протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Л.І. Клепка