Справа № 375/2906/25
Провадження № 3/375/1649/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2025 року селище Рокитне

Суддя Рокитнянського районного суду Київської області Смик М.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Рокитне Білоцерківського району Київської області матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з відділення поліції № 1 Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка зареєстрована та фактично проживає на АДРЕСА_1 , за частиною 2 статті 184 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

29 жовтня 2025 року близько 20 год 34 хв ОСОБА_1 ухилилася від виконання своїх батьківських обов`язків з виховання неповнолітньої дочки - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: не забезпечує виховання останьої та залишає без нагляду дочку, яка має психічні розлади здоров`я,(правпорушення вчинено повторно протягом року).

Вказаними діями ОСОБА_1 вчинила правопорушення, передбачене частиною 2 статті 184 КУпАП.

Подія та склад адміністративного правопорушення та наявність вини у діях ОСОБА_1 доводяться поданими уповноваженим органом матеріалами, де міститься:

- протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 968068 від 6 листопада 2025 року, складений відносно ОСОБА_1 , за частиною 2 статті 184 КУпАП, який за формою та змістом відповідає вимогам статті 256 КУпАП;

- копія рапорта старшого інспектора-чергового чергової частини відділення поліції №1 Білоцерківського РУП ГУНП у Київській області від 29 жовтня 2025 року;

- копія рапорта поліцейського полку патрульної поліції в м. Біла Церква та Білоцерківському районі Управління патрульної поліції від 29 жовтня 2025 року;

- копія свідоцтва про народження ОСОБА_2 ;

- копія паспорта громадянки України ОСОБА_1 ;

- копія постанови судді Рокитнянського районного суду Київської області від 30 жовтня 2025 року, відповідно до якої ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 184 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 100 (ста) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1 700 (одна тисяча сімсот) гривень.

Наявними матеріалами підтверджується, що при складанні протоколу особу ОСОБА_1 установлено на підставі паспорта громадянки України серії НОМЕР_1 , їй роз`яснено її права та обов`язки, передбачені статтями 55, 56, 59, 63 Конституції України, статтею 268 КУпАП, повідомлено про те, що розгляд справи про притягнення до адміністративної відповідальності відбуватиметься у Рокитнянському районному суді Київської області. Зазначений протокол ОСОБА_1 підписала без будь-яких зауважень щодо порядку його оформлення, форми та змісту.

Установлення події та складу адміністративних правопорушень за частиною 2 статті 184 КУпАП відбулося відповідно до приписів статті 266 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не прибула, про причини своєї неявки суд не сповістила, хоча викликався до суду повісткою за адресою зазначеною в протоколі.

Заперечень по суті справи, заяв, пояснень, клопотань, документів на підтвердження поважності неявки до суду від ОСОБА_1 не надходило, вимог про розгляд справи за особистою участі, вимог про відкладення розгляду справи останній суду не пред`являв.

Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди України застосовують при розгляду справ Конвенцію про захист прав і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово вказував на те, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Також наголошувалося на тому, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав в основоположних свобод обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору (п. 71 рішення у справі "Смірнов проти України" заява № 3655/02, п. 41 "Пономарьов проти України" заява №3236/03).

Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції.

Як вказувалося вище, наявними матеріалами підтверджується, що при складанні протоколу від 6 листопада 2025 року ОСОБА_1 було повідомлено про те, що розгляд справи про притягнення до адміністративної відповідальності відбудеться у Рокитнянському районному суді Київської області за викликом.

Тобто, ОСОБА_1 не була позбавлена можливості належним чином скористатися своїми процесуальними правами (поцікавитися про стан розгляду справи, адже з моменту складання протоколу до дати вирішення справи по суті пройшов доволі тривалий проміжок часу) та реалізувати обов`язки (з`явитися до суду для подачі пояснень, доказів, клопотань, заяв, заперечень тощо).

Виходячи з положень статті 268 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за частиною 2 статті 184 цього Кодексу при розгляді справи про адміністративне правопорушення не є обов`язковою.

За наведених обставин та обґрунтувань розгляд справи відбувся за відсутності ОСОБА_1 на підставі наявних матеріалів.

У статті 7 Конвенції про права дитини закріплено, серед іншого, що кожна дитина має право на піклування батьків.

Так, частиною 2 статті 150 СК України визначено, що батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток.

Частоною 1 статті 184 КУпАП передбачено відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання малолітніх та/або неповнолітніх дітей.

Частиною 2 статті 184 КУпАП установлено адміністративну відповідальність за передбачені частиною 1 статті 184 КУпАП дії, вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення. Такі дії тягнуть за собою накладення штрафу від ста до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Статтею 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Оскільки ОСОБА_1 визнається винною у вчиненні правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 184 КУпАП, до неї необхідно застосувати передбачене законодавством адміністративне стягнення у межах санкції відповідної статті, при накладенні якого враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушниці, ступінь вини, майновий стан, обставини за статтями 34, 35 КУпАП.

Враховуючи загальні правила накладення стягнення суд (суддя) вважає за належне застосувати відносно ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 100 (ста) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1 700 (одна тисяча сімсот) гривень, за порушення частини 2 статті 184 КУпАП

Підстав для повернення протоколу про адміністративне правопорушення, так само як і підстав для закриття провадження у справі не встановлено.

У порядку статті 40-1 КУпАП, статті 4 Закону України "Про судовий збір" з особи, яка притягується до адміністративної відповідальності на користь держави підлягає стягненню судовий збір у сумі 605,60 грн (0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2025).

На підставі викладеного, керуючись статтями 7, 9, 23, 184, 268, 276, 277, 279, 280, 283, 285, 294, 307, 308 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 184 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 100 (ста) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1 700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 копійок на користь держави.

- реквізити для сплати штрафу: (рахунок отримувача: UA0010842; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989; код класифікації доходів бюджету:21081100)

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в дохід держави в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

- реквізити для сплати судового збору: (рахунок отримувача: UA0026001,код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989; код класифікації доходів бюджету: 37993783).

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Рокитнянський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова може бути пред`явлена до примусового виконання протягом трьох місяців з моменту набрання нею законної сили.

Стягувачем за цією постановою державний орган, за матеріалами якого судом прийнято відповідне рішення.

Боржником за цією постановою є особа, яка притягається до адміністративної відповідальності (анкетні дані, що видалося за можливе установити, наведені в вступній частині постанови).

Відповідно до частин 1-3 статті 307 КУпАП, якими встановлено, що штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Згідно зі статтею 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною 1 статті 307 цього Кодексу (п`ятнадцять днів з дня вручення постанови), постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Суддя Марина СМИК