Справа № 214/9085/25
П О С Т А Н О В А

Іменем України

20 листопада 2025 року м. Кривий Ріг

Суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Євтушенко О.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали, які надійшли від Полку ПП в м. Кривий Ріг Управління ПП в Дніпропетровській області ДПП, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянство України, не працевлаштованої, зареєстрованої та проживаючої за адресою:

АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

25.08.2025 приблизно о 12 год. 45 хв. ОСОБА_2 , знаходячись у громадському місці, а саме у під`їзді №2 буд. 6 по вул. Катеринівська, в м. Кривому Розі Дніпропетровської області, в стані алкогольного сп`яніння, гупала ногою у двері сусідів, порушуючи громадський порядок та спокій громадян, чим вчинила дрібне хуліганство.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , будучи неодноразово належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, у судове засідання неодноразово не з`явилася, причини її неявки суду не відомі. При цьому до матеріалів справи додана заява ОСОБА_2 про розгляд справи за її відсутності, в якій зазначено, що вона визнає вину у вчиненні інкримінованого правопорушення.

Враховуючи викладене, з метою забезпечення розумного строку розгляду судом справи, уникнення зловживання процесуальними правами особою, яка притягується до адміністративної відповідальності задля ухилення від відповідальності, суд вважає за можливе справу розглянути за відсутності ОСОБА_2 , на підставі наявних доказів.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

В розумінні ст.280 КУпАП, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Суд, дослідивши письмові докази по справі, надавши їм оцінку в сукупності, приходить до висновку про доведеність вини ОСОБА_2 у вчиненні інкримінованого адміністративного правопорушення, яка підтверджується наступними письмовими доказами:

-протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №866347 від 03.09.2025, в якому викладені обставини вчинення ОСОБА_2 хуліганських дій, що мали місце о 12 год. 45 хв. 25.08.2025;

- рапортом від 25.08.2025, зміст якого узгоджується зі змістом протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №866347 від 03.09.2025;

- письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 03.09.2025, письмовою заявою та поясненнями потерпілої ОСОБА_3 від 25.08.2025 та письмовими поясненнями свідка ОСОБА_4 від 03.09.2025.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну чи кримінальну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху, справи приватного обвинувачення, домашнє насильство тощо).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

У ході судового розгляду судом встановлено, що місце, де ОСОБА_2 вчинила хуліганські дії, в контексті положень диспозиції ст.173 КУпАП є громадським місцем вчинення адміністративного правопорушення, а відповідно обов`язковим елементом його складу.

Виходячи з наведеного, з дотриманням ст.ст.245, 280 КУпАП, суд всебічно, повно та об`єктивно з`ясував всі обставини справи, які мають значення для її правильного вирішення, дослідив письмові матеріали та дійшов висновку, що в діях ОСОБА_2 міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, за ознаками: дрібне хуліганство, тобто дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обираючи вид і міру стягнення, суд, керуючись ст.33 КУпАП враховує особу ОСОБА_2 , її явно зневажливе ставлення до громадського порядку, наявність в її діях прямого умислу на вчинення хуліганських дій, суд вважає за необхідне застосувати відносно неї адміністративне стягнення у виді штрафу, що буде пропорційним меті його застосування.

Згідно зі ст.40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст.ст.23, 24, 27, 33, 40, 40-1, 173, 245, 268, 280, 283, п.1 ч.1 ст.284 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_5 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 03 (трьох) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одна) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в сумі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, захисником, потерпілою протягом 10 днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Строк пред`явлення постанови до виконання протягом трьох місяців з дня її винесення. В разі оскарження постанови перебіг строку давності зупиняється до розгляду скарги.

Згідно зі ст.308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч.1 ст.307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.

Суддя О.І. Євтушенко