№ 3/183/5016/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 листопада 2025 року м. Самар

Суддя Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області Мельник О.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП щодо:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -

в с т а н о в и в :

08 листопада 2025 року о 16 год. 00 хв., ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 висловлювався нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою на адресу ОСОБА_2 , чим своїми діями порушив громадський порядок і спокій громадян, вчинивши правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

До суду ОСОБА_1 не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про дату та час проведення судового засідання, клопотань про відкладення розгляду справи на адресу суду від особи не надходило, тому на підставі ст. 268 КУпАП суд вважає можливим розглянути справу у його відсутність.

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнаною про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, про що свідчить її підпис у протоколі, не вжила заходів для явки до суду, не подала письмових заперечень проти протоколу, тому суд вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Дослідивши всі обставини справи, вважаю, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, підтверджується у повному обсязі, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серія ВАД № 446340 від 11.11.2025 року, протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 11.11.2025 року, поясненнями ОСОБА_3 , ОСОБА_1 .

Таким чином, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а саме дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до ст. 7 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, судом не встановлено.

При визначенні виду і розміру стягнення, суд керуючись ст. 33 КУпАП враховує характер скоєного правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан і обставини, що пом`якшують та обтяжують його відповідальність. Суд вважає, що за таких обставин до ОСОБА_1 повинно бути застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу і відповідно до ст. 23 КУпАП, це буде достатньою мірою відповідальності, яка досягне мети у вихованні правопорушника, в дусі додержання Законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню нових правопорушень як самим правопорушником так і іншими особами.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 33-35, 173, 279, 280, 40-1 КУпАП, суддя, -

п о с т а н о в и в :

Визнати ОСОБА_1 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 7 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 119 (сто дев`ятнадцять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 605,60 грн. на користь держави.

Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується:

подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу;

витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником до Дніпровського апеляційного суду через Самарівський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова підлягає зверненню до виконання протягом 3 місяців.

Суддя О.М. Мельник