МЕТАЛУРГІЙНИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
Справа № 210/7252/25
Провадження № 3/210/2148/25
П О С Т А Н О В А

іменем України

27 листопада 2025 року

Суддя Металургійного районного суду міста Кривого Рогу Скотар Р.Є., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Відділення поліції №2 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, вихователя дитячого садку «Uniclub», зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

В провадження судді 12.11.2025 року надійшов адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП.

Згідно протоколу серії ВАД №865886 від 23 жовтня 2025 року, 30.09.2025 року о 15.30 год., перебуваючи за адресою: м. Кривий Ріг, вул. В. Матусевича біля буд.2, вчинила дрібне хуліганство, яке виразилось у висловлюванні нецензурною лайкою та образливому ставленні до гр. ОСОБА_2 , внаслідок чого був порушений громадський порядок.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні правопорушення не визнала, зазначила, що протокол про адміністративне правопорушення не відповідає дійсності, а 30.09.2025 року о 15.30 год. вона не висловлювалась нецензурною лайкою, образливо не ставилась до ОСОБА_2 , а лише зробила зауваження чоловіку ОСОБА_2 щодо паркування його автомобіля у не відведеному для цього місці.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі статтею 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Постанова судді згідно ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Суд розглядає справу виключно в межах протоколу про адміністративне правопорушення та позбавлений можливості змінювати кваліфікацію вчиненого правопорушення.

Обов`язок органу (особи), яка склала протокол про адміністративне правопорушення, нести тягар доказування, що є складовою презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини в сенсі ст.62 Конституції України, ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського Суду з прав людини, та звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до вчинення порушення.

Диспозиція ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюджена форма дрібного хуліганства - нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце.

З об`єктивної сторони, хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної сторони - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Тобто, дрібне хуліганство характеризується наявністю умислу. Особа, яка скоїла дрібне хуліганство, розуміє, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає чи умисно допускає неповагу до суспільства.

Адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП має матеріальний склад, тому суспільно небезпечні наслідки можуть бути поставлені у вину особі лише за умови, що вони перебували в причинно-наслідковому зв`язку з його дією або бездіяльністю.

З системного аналізу діючого законодавства вбачається, що суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до дестабілізації стану суспільства.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №865886 від 23 жовтня 2025 року, 30.09.2025 року о 15.30 год., перебуваючи за адресою: м. Кривий Ріг, вул. В. Матусевича біля буд.2, вчинила дрібне хуліганство, яке виразилось у висловлюванні нецензурною лайкою та образливому ставленні до гр. ОСОБА_2 , внаслідок чого був порушений громадський порядок. Протокол складено в присутності понятих ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Проте, допротоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №865886 від 23 жовтня 2025 року не долучено жодних об`єктивних доказів на підтвердження даного правопорушення, в тому числі пояснень понятих ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , відеозаписів з нагрудних камер поліцейських, фото-таблиць, тощо.

Частиною 1 ст. 254 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено, що при вчиненні адміністративного правопорушення складається протокол.

При цьому сам по собі протокол не може бути беззаперечним доказом винуватості особи у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.173 КУпАП, з огляду на наступне.

За своїм призначенням адміністративний протокол є процесуальним документом, який з припущенням свідчить про вчинення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, проступку. Правильність та точність складання адміністративного протоколу впливає на набування ним доказової сили, однак, виходячи з приписів статті 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення, наявність протоколу не є достатньою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Слід зазначити, що протокол про адміністративне правопорушення не може бути визнаний належним доказом у даній справі, у розумінні статті 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення, оскільки за своєю правовою природою він не є самостійним та беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, а обставини викладені в ньому, повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, і не викликали сумнівів у суду.

Отже, протокол про адміністративне правопорушення складений відносно ОСОБА_1 за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, не може бути підставою для притягнення її до адміністративної відповідальності, оскільки обставини, викладені у протоколі, не підтверджуються сукупністю доказів, тому, протокол не відповідає вимозі його достовірності.

Суд не приймає до уваги протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення та іншу подію від 03.10.2025 та письмові пояснення ОСОБА_2 від 03.10.2025, оскільки з них не вбачається, в чому саме полягало вчинення ОСОБА_1 порушення громадського порядку та вчинення дрібного хуліганства.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд приходить до висновку про відсутність доказів вчинення дрібного хуліганства ОСОБА_1 .

Суд приходить до висновку, що надані матеріали адміністративної справи є суперечливими, не відповідають критеріям достовірності та належності, таким чином відсутні докази, які можуть свідчити «поза розумним сумнівом» про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії, а згідно з ч. 2 ст. 62 Основного Закону усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться виключно на її користь, тобто суд може притягнути особу до відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

Зазначене узгоджується і з правовою позицією ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), п. 43 (з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення.

Згідно до ст. 7 КУПАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Приймаючи до уваги те, що в матеріалах справи відсутні докази, які підтверджують вину ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП, суддя доходить до висновку про відсутність в її діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 247, 283-285 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення на підставі п.1 ст.247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подання скарги через Металургійний районний суд міста Кривого Рогу.

Суддя: Р. Є. Скотар