ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.11.2025 Оболонський районний суду міста Києва у складі головуючого судді Касьян А.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого у АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 1551 КУпАП,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , будучи ФОП « ОСОБА_1 », порушив порядок проведення розрахункових операцій у сфері торгівлі, а саме: в магазині ( АДРЕСА_2 ), де здійснює господарську діяльність, провів розрахункову операцію без застосування реєстратора розрахункових операцій (далі - РРО) та/або програмного РРО без створення та видачі у паперовій та/або електронній формі відповідного розрахункового документа (фіскального чека), чим порушила пункт 1 та 2 ст. 3 Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР (із змінами та доповненнями) «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», за що передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 1551 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про час, дату і місце розгляду справи повідомлений належним чином, жодних заяв чи клопотань до суду не надходило.

Відповідно до положень ст. 268 КУпАП присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 1551 цього Кодексу при розгляді справи про адміністративне правопорушення не є обов`язковою, а тому судом було прийнято рішення про розгляд справи за відсутності вказаної особи на підставі наявних матеріалів справи.

Дослідивши докази, що містяться в матеріалах справи про адміністративне правопорушення, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положеннями ст. 251 цього Кодексу передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами та іншими документами.

Згідно п. 1 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок, також відповідно до п. 2 ст. 3 вказаного Закону суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).

За ч. 1 ст. 1551 КУпАП передбачено відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

З матеріалів справи вбачається, що винуватість ОСОБА_1 підтверджується даними, що містяться в протоколі про адміністративне правопорушення від 16.10.2025 №4684, в акті фактичної перевірки від 16.10.2025 №89551/ж5/26/15/07/, а також іншими матеріалами, доданими до протоколу про адміністративне правопорушення.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1551 КУпАП, а тому кваліфікує дії ОСОБА_1 за вказаною нормою цього Кодексу, як «порушення порядку проведення розрахунків».

Відповідно до ст. 33 КУпАП суд при накладенні стягнення за адміністративне правопорушення враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини.

Обставин, що обтяжують та пом`якшують відповідальність правопорушника судом не встановлено.

Разом із тим, згідно ст. 22 цього Кодексу при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Встановлені в ході судового розгляду обставини адміністративної справи в сукупності суд визнає такими, що свідчать про малозначність вчиненого правопорушення, а тому в даному конкретному випадку суд вважає можливим звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності і обмежитись оголошенням усного зауваження.

Пунктом 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 401 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому, враховуючи, що усне зауваження не відноситься до видів адміністративних стягнень з огляду на положення ст. 24, ч. 2 ст. 284 КУпАП, не вбачає підстав для звернення судового збору.

Керуючись статтями 22 ,1551, 251, 252, 283-285 КУпАП, суд, -

п о с т а н о в и в:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 1551 КУпАП стосовно ОСОБА_1 закрити відповідно до пункту 3 ч. 1, ч. 2 ст. 284 КУпАП, звільнивши останнього від адміністративної відповідальності на підставі ст. 22 КУпАП, і обмежитись оголошенням усного зауваження.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду в десятиденний строк з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги через Оболонський районний суд міста Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги.

Суддя А.В. Касьян