Провадження № 3/554/1487/2025
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

«05» грудня 2025 року Шевченківський районний суд міста Полтави у складі:

головуючого - судді Сметаніної А.В.,

за участі секретаря - Злобинець Д.О.,

прокурора - Кондратенка Г.М.,

захисника - адвоката Каралаша В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтава адміністративний матеріал, який надійшов з Полтавського управління ДВБ НПУ (36000, м. Полтава, вул. Юліана Матвійчука, 83) у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Воркута, республіка Комі, рф, громадянина України, працюючого інспектором-чергового відділу оперативного реагування управління «Корпусу оперативно-раптової дії» ГУНП України в Полтавській області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 ,

-за ч.1 ст. 172-4 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді інспектора-чергового відділу оперативного реагування управління «Корпусу оперативно-раптової дії» ГУНП в Полтавській області, будучи поліцейським та суб?єктом відповідальності відповідно до п.п. «з» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», порушив встановлені п. 1 ч. 1 ст. 25 Закону обмеження щодо зайняття іншою оплачуваною діяльністю (крім викладацької, наукової та творчої діяльності, медичної та суддівської практики, інструкторської практики із спорту), а саме здійснював реалізацію саджанців лаванди, лаванди «Гроссо», їх насіння, масла лаванди, гідранту лаванди та чаю з суцвіттям лаванди через мережу інтернет за допомогою соціальних мереж Instagram «ІНФОРМАЦІЯ_6», «Facebook», платформу «OLX» та «Telegram», через свій особистий профіль, а саме:

- 29.01.2025 року здійснив продаж саджанців лаванди, вартістю 760 гривень, громадянину ОСОБА_2 ,

- 03.02.2025 здійснив продаж саджанців лаванди, вартістю 1812,50 гривень, громадянину ОСОБА_3 ,

- 05.02.2025 року здійснив продаж саджанців лаванди, вартістю 378,39 гривень, громадянину ОСОБА_4 ,

- в березні 2025 здійснив продаж саджанців у кількості 40 штук громадянці ОСОБА_5 , за що отримав грошові кошти, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов?язане з корупцією, передбачене частиною 1 статті 172-4 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину в інкримінованому йому адміністративному правопорушенні не визнав, суду пояснив, що він дійсно працює на посаді інспектора-чергового відділу оперативного реагування управління «Корпусу оперативно-раптової дії» ГУНП в Полтавській області. Його мати ОСОБА_6 проживає в с.Лютеньки, Полтавської області. Після смерті батька, мати почала займатись вирощуванням лаванди на своїй присадибній ділянці, а також її реалізацією. Оскільки він єдиний син, його рідна сестра проживає в Німеччині вже близько трьох років, він допомагав матері по господарству, оскільки вона вже пенсійного віку, має хронічні хвороби, в тому числі проблеми із зором. Саме мати вирощує та продає лаванду, а він лише їй допомагав, купував різні господарські приладдя для вирощування, обробки, поливу, збору лаванди. Також мати просила, щоб він створював та розміщав оголошення в соціальних мережах Instagram, Facebook, на платформі «OLX» про вирощування та продаж лаванди. Він допомагав і в цьому. Крім того, для відправлення замовлень допомагав відвозити лаванду на «Нову пошту» для відправлення, оформлював відправлення. Відправлення здійснював від свого імені, вказував свій номер телефону, бо мати з поганим зором, може щось наплутати та не так вказати. Також часто відправляв і від імені матері. Інколи надавав консультації з приводу догляду за лавандою, оскільки за цей час вже добре розумівся на цьому. Також при реалізації лаванди він інколи вказував номер своє банківської карти, колись вказував карту матері. Було по різному. Коли він знімав кошти зі своєї карти, він всі гроші віддавав матері. Також за ці гроші він міг щось купляти для матері для вказаної діяльності. Наголошує, що жодною діяльністю, окрім своє основної роботи, він не займається, жодного доходу він особисто за реалізацію лаванди ніколи не отримував. Надходження грошей на його карту не свідчить, що вони призначались йому і були його доходом.

Прокурор в судовому засіданні просить визнати ОСОБА_1 винним за ч.1 ст. 172-4 КУпАП, оскільки зібрані докази підтверджують його вину та притягти його до адміністративної відповідальності, наклавши адміністративне стягнення у виді штрафу в сумі 400 НМДГ з конфіскацією отриманого доходу. Зазначив, що вина ОСОБА_1 доведена доказами, які долучені до протоколу, зокрема прямим доказом є інформація, що відображена у матеріалах негласних слідчих (розшукових) дій, дозвіл на використання яких, у цьому провадженні, надано ухвалою Київського апеляційного суду від 28 листопада 2025 року. Зазначена ухвала суду є чинною та оскарженню не підлягає. Відповідно до ч. 1 ст. 257 КПК України, якщо в результаті проведення негласної слідчої (розшукової) дії виявлено ознаки кримінального правопорушення, яке не розслідується у даному кримінальному провадженні, то отримана інформація може бути використана в іншому кримінальному провадженні тільки на підставі ухвали слідчого судді, яка постановляється за клопотанням прокурора. Тому немає жодного сумніву у законності використання доказів вини правопорушника, а відтак і у необхідності беззаперечного притягнення ОСОБА_1 до встановленої відповідальності за скоєне.

Захисник - адвокат Каралаш В.М. в судовому засіданні просив закрити провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 172-4 КУпАП, у зв?язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. Зазначив, що до протоколу про адміністративне правопорушення додано копії процесуальних документів із кримінального провадження, у тому числі протоколами за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій, які не містять будь-яких інших відомостей, зокрема про те, що цей документ є саме копією, про особу, яка посвідчила справжність копії, підпис такої особи, печатку тощо. Крім того, за відсутності в матеріалах кримінального провадження ухвали слідчого судді про використання результатів негласних слідчих (розшукових) дій в іншому кримінальному провадженні, як того вимагає ст. 257 КПК України, усі докази, здобуті внаслідок проведення негласних слідчих (розшукових) дій відносно інших осіб є недопустимими (Постанова ККС ВС від 21.02.2019, справа N? 698/1151/15-к, провадження N? 51-5763км18). Під час розгляду справи прокурором не подано жодного оригіналу письмового доказу, також він не зміг пояснити джерела здобуття наявних у справі копій, походження представлених документів, чим не зміг усунути сумніви у їх допустимості. Під час направлення протоколу до суду та під час судового розгляду не було представлено жодного допустимого доказу винуватості ОСОБА_7 у скоєнні інкримінованого адміністративного правопорушення. Вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного, корупційного правопорушення, правопорушення пов?язаного з корупцією, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб?єктивної сторони даного правопорушення, яка виходячи із визначення поняття, викладеного в ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», завжди характеризується умисною формою вини, тобто сутність правопорушення полягає в тому, що особа, яка за законом зобов?язана вчинити певні дії, однак прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети. Судова палата у кримінальних справах ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ, яка у своєму інформаційному листі щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов?язані з корупцією від 22 травня 2017 року, зазначила, що суб?єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Таким чином, для притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 172-4 КУпАП необхідно встановити факт, що ОСОБА_1 усвідомлював суспільну небезпечність невжиття передбачених протоколом заходів щодо запобігання корупції, передбачав негативні наслідки та бажав настання таких наслідків, або байдуже ставився до їх настання чи свідомо допускав їх настання. Проте, матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не містять жодних даних про форму вини останнього, про наявність прямого умислу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-4 КУпАП та не містять жодних доказів на підтвердження такого умислу. Натомість, з пояснень особи та клопотань, поданих під час судового розгляду, чітко вбачається, що вина в його діях відсутня. Вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними і достатніми доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (ст. 62 Конституції України). В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Всі факти встановлені судом у сукупності викликають сумніви щодо факту самого правопорушення та законності його фіксації. Рішення суб?єкта владних повноважень повинно бути законним і обґрунтованим та не може базуватись на припущеннях та неперевірених фактах. Вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутня суб?єктивна сторона (вина у формі умислу) адміністративного правопорушення та негативні наслідки таких дій. Винуватість ОСОБА_1 не була доведена з дотриманням критерію «поза розумним сумнівом». Таким чином, в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-4 КУпАП, оскільки ОСОБА_1 не займався іншою оплачуваною діяльністю.

Також в судовому засіданні була допитана мати ОСОБА_1 - ОСОБА_6 , яка показала, що має у приватній власності будинок, який знаходиться в с.Лютеньки Полтавської області. Також є присадибна ділянка, на якій вона вирощує лаванду. Син допомагає їй у вирощуванні та реалізації лаванди, купує необхідні господарські речі для цього. В обробці лаванди допомагають сусіди. В неї проблеми із зором, вона перебуває на Д-обліку у офтальмолога. Вона просила сина створити оголошення про вирощування та продаж лаванди та оформлювати відправлення через «Нову пошту», оскільки вона нічого в цьому не розуміє і боїться щось наплутати та не так вказати. Син допомагав їй в цьому, створював оголошення та розміщав їх в соціальних мережах, відвозив замовлення на «Нову пошту», оформлював відправлення. Цим він займався виключно у свої вихідні дні. На відправленнях він інколи вказував свій номер телефону та ПІБ. Також інколи на його карту надходили кошти від реалізації лаванди, він їх знімав і віддавав їй. Саме вона займається цією діяльністю, а син лише їй допомагає, оскільки більше нікому.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_8 показала, що вона мешкає в с.Лютеньки, Полтавської області та є сусідкою ОСОБА_6 . Їй відомо, що ОСОБА_6 займається вирощуванням та реалізацією лаванди. Вона допомагає їй у висаджуванні, обробці та збору лаванди. Це сезонна для неї робота (весною та восени). В створенні оголошень, відправленні замовлень та реалізації лаванди вона не допомагає. Про це її ОСОБА_6 ніколи не просила. Вона це робить сама. З приводу отриманих коштів від реалізації лаванди ій нічого не відомо.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_9 показала, що вона мешкає в с.Лютеньки, Полтавської області та є сусідкою ОСОБА_6 . ОСОБА_1 - сина сусідки вона також знає. ОСОБА_6 займається вирощуванням та реалізацією лаванди. Вона допомагає їй у висаджуванні, обробці та збору лаванди. В реалізації лаванди не допомагає. ОСОБА_6 ніколи її про це не просила.

Суд, вислухавши пояснення ОСОБА_1 , його захисника, показання свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , думку прокурора, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходить до наступних висновків:

Стаття 129 Конституції України передбачає, зокрема, що розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведеності перед судом їх переконливості.

Згідно зі статтею 1 КУпАП завданням цього Кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їхньої компетенції відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. ст. 245, 252, 280 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст. 251 КупАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Як вбачається з пункту 11 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 65-1 даного Закону, за вчинення корупційних або пов?язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Відповідно до п.п. «з» п.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону є поліцейські.

Згідно ч. 1 ст. 17 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015, поліцейським є громадянин України, який відповідно до цього Закону склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Також, з вимог ст. 59 Закону України «Про Національну поліцію» вбачається, що служба в поліції визначається, як державна служба особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень та згідно ст. 61 Закону України «Про Національну поліцію» на поліцейських поширюються обмеження визначені Законом України «Про запобігання корупції».

У положенні п. 1 Розділу ІІ Наказу №1179 МВС України «Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських» від 09.11.2016 зазначено, що під час виконання службових обов?язків поліцейський повинен неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов?язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України.

17.11.2015 року ОСОБА_1 склав Присягу на вірність Українському народові працівника поліції та був ознайомлений з попередженням про обмеження, спрямовані на запобігання корупційним та пов?язаним з корупцією правопорушенням, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів і одержанню неправомірної вигоди або подарунка та поводження з ними щодо сумісництва та суміщення з іншими видами діяльності, дотримання вимог фінансового контролю.

Підпис про ознайомлення з даним попередженням свідчить про те, що ОСОБА_1 був обізнаний про заборону займатися іншою оплачуваною (крім викладацької, наукової і творчої діяльності, інструкторської та суддівської практики зі спорту) або підприємницькою діяльністю.

Відповідно до витягу з наказу №219 о/с від 26.05.2020 ОСОБА_1 призначено на посаду інспектора-чергового відділу оперативного реагування управління «Корпусу оперативно-раптової дії» Головного управління Національної поліції в Полтавській області, спеціальне звання «капітан поліції» та присвоєно особистий жетон - 0130246.

Таким чином, капітан поліції ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді інспектора-чергового відділу оперативного реагування управління «Корпусу оперативно-раптової дії» Головного управління Національної поліції в Полтавській області, будучи поліцейським, є суб?єктом на якого поширюється дія Закону відповідно п.п. «з» п. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Як вбачається з вимог частини першої статті 172-4 КУпАП, адміністративна відповідальність передбачена за порушення особою встановлених законом обмежень щодо зайняття іншою оплачуваною діяльністю (крім викладацької, наукової та творчої діяльності, медичної та суддівської практики, інструкторської практики із спорту) або підприємницькою діяльністю.

Відповідно до примітки до ст. 172-4 КУпАП, суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пункті 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», за винятком депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатів місцевих рад (крім тих, які здійснюють свої повноваження у відповідній раді на постійній основі), присяжних, помічників-консультантів народних депутатів України, працівників секретаріатів Голови Верховної Ради України, Першого заступника Голови Верховної Ради України та заступника Голови Верховної Ради України, працівників секретаріатів депутатських фракцій (депутатських груп) у Верховній Раді України.

Згідно п.п.1 п.1 ст. 25 Закону України «Про запобігання корупції», особам, зазначеним у пункті 1 частини першої статті 3 цього Закону, забороняється: займатися іншою оплачуваною (крім викладацької, наукової і творчої діяльності, медичної практики, інструкторської та суддівської практики із спорту) або підприємницькою діяльністю, якщо інше не передбачено Конституцією або законами України.

Вказані обмеження не поширюються на:

депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим;

депутатів місцевих рад (крім тих, які здійснюють свої повноваження у відповідній раді на постійній основі);

присяжних;

помічників-консультантів народних депутатів України;

працівників секретаріатів Голови Верховної Ради України, Першого заступника Голови Верховної Ради України та заступника Голови Верховної Ради України;

працівників секретаріатів депутатських фракцій (депутатських груп) у Верховній Раді України;

працівників патронатних служб у державних органах;

осіб, зазначених у пп. «к» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону (крім осіб, зазначених в інших підпунктах п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону), тобто на членів правління Фонду соціального страхування України, Фонду загальнообов`язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття, Пенсійного фонду, Наглядової ради Пенсійного фонду; осіб молодшого начальницького складу служби цивільного захисту, які проходять службу в аварійно-рятувальних формуваннях та пожежно-рятувальних підрозділах у змінному режимі (за умови відсутності у таких осіб повноважень із здійснення заходів державного нагляду (контролю), реєстрації декларацій відповідності матеріально-технічної бази суб`єктів господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, ліцензування);

науково-педагогічних, наукових працівників та здобувачів вищої освіти, зокрема військових навчальних закладів (закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, військових навчальних підрозділів закладів вищої освіти), залучених Національним агентством із забезпечення якості вищої освіти на оплатній основі до проведення акредитації (пункт 3 ст. 25 вказаного Закону).

Згідно роз?яснень НАЗК, оприлюднених на офіційному веб-сайті за посиланням «https://nazk.gov.ua», формулювання «іншою оплачуваною діяльністю», вжите законодавцем у п. 1 ч. 1 ст. 25 Закону, означає, що для констатації порушення особою обмеження, встановленого цією нормою, необхідним є наявність всіх трьох компонентів.

Тобто:

- здійснення власне діяльності як такої (виконання певних робіт, надання послуг тощо), та/або зайняття посади, яка передбачає здійснення певної діяльності;

- здійснення іншої, ніж основна, діяльності (виконання інших обов`язків, ніж обов`язки за посадою, яка відносить особу до суб`єктів, на яких поширюється таке обмеження). Не є «іншою» діяльністю в контексті ст. 25 Закону виконання особою певної роботи, яка пов`язана із зайняттям нею посади, зазначеної в п.1 ч. 1 ст. 3 Закону;

- оплатного характеру іншої діяльності (виконання робіт та/або надання послуг, які оплачуються або можуть бути оплачені в майбутньому).

Діяльність вважається оплачуваною за наявності хоча б однієї з таких умов:

- оплата (можливість оплати) за таку діяльність передбачається законодавством та/або статутом та/або іншими документами юридичної особи, у якій здійснюється відповідна діяльність, або у трудовому договорі (контракті), цивільно-правовому договорі (угоді);

- особа фактично отримала оплату за таку діяльність (роботу, послугу).

Положення п. 1 ч. 1 ст. 25 Закону не містить заборони на отримання додаткового доходу як такого, не встановлює обмежень стосовно його джерел. Зокрема, Закон не містить заборони на отримання пасивного доходу - відсотків за банківськими вкладами, дивідендів, роялті, соціальних виплат, доходу внаслідок реалізації особою права розпорядження належним їй майном, в тому числі результатами інтелектуальної, творчої діяльності (наприклад, передання власного майна в оренду, продаж власно виробленої продукції, публічний показ, поширення власних аудіовізуальних творів тощо).

Разом з тим, судом встановлено, що всупереч вищезазначених вимог Закону, інспектор-черговий відділу оперативного реагування управління «Корпусу оперативно-раптової дії» Головного управління Національної поліції в Полтавській області капітан поліції ОСОБА_1 здійснював електронну торгівлю з реалізації саджанців лаванди, лаванди «Гроссо», їх насіння, масла лаванди, гідранту лаванди та чаю з суцвіттям лаванди через мережу інтернет за допомогою соціальних мереж «Instagram» «lavandova gryadka, «Facebook», платформ «OLX», та «Telegram», через свій особистий профіль, а саме реалізацію товару дистанційними та іншими способами за допомогою соціальних мереж, за що отримував дохід від продажу, внаслідок чого став суб?єктом електронної комерції.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про електронну комерцію» №675-VIII:

1) електронна комерція - відносини, спрямовані на отримання прибутку, що виникають під час вчинення правочинів щодо набуття, зміни або припинення цивільних прав та обов?язків, здійснені дистанційно з використанням інформаційно-телекомунікаційних систем, внаслідок чого в учасників таких відносин виникають права та обов?язки майнового характеру;

2) електронна торгівля - це господарська діяльність у сфері електронної купівлі-продажу, реалізації товарів дистанційним способом покупцю шляхом вчинення електронних правочинів із використанням інформаційно-телекомунікаційних систем;

3) реалізація товару дистанційним способом - укладення електронного договору на підставі ознайомлення покупця з описом товару, наданим продавцем у порядку, визначеному цим Законом, шляхом забезпечення доступу до каталогів, проспектів, буклетів, фотографій тощо з використанням інформаційно-телекомунікаційних систем, телевізійним, поштовим, радіозв?язком або в інший спосіб, що виключає можливість безпосереднього ознайомлення покупця з товаром або із зразками товару під час укладення такого договору;

4) суб?єкт електронної комерції - суб?єкт господарювання будь-якої організаційно-правової форми, що реалізує товари, виконує роботи, надає послуги з використанням інформаційно-телекомунікаційних систем, або особа, яка придбаває, замовляє, використовує зазначені товари, роботи, послуги шляхом вчинення електронного правочину.

Вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-4 КУпАП підтверджується доданими до протоколу №15-2025 від 12.06.2025 року доказами: рапортом про виявлення адміністративного правопорушення та реєстрацію до ЖЄО; листом прокурора Офісу Генерального прокурора у кримінальному провадженні; протоколом огляду від 14.03.2025 року; копією ухвал слідчих суддів Печерського районного суду міста Києва від 10.04.2025, від 24.04.2025, від 26.05.2025; копіями протоколів обшуку від 05.05.2025; копією протоколу за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій від 01.04.2025; копією протоколу про проведення негласних слідчих (розшукових) дій - зняття інформації з електронних інформаційних систем від 21.03.2025; дорученнями на проведення слідчих (розшукових) дій у порядку п.5 ч.1 ст. 36 КПК України від 20.05.2025; рапортом; копією протоколу допитів свідка ОСОБА_3 та додатками до нього; копією протоколу допиту свідка ОСОБА_10 та додатками до нього; копією протоколу допиту свідка ОСОБА_2 та додатками до нього; копією протоколу допиту свідка ОСОБА_5 та додатками до нього; копією витягу з наказу №219 о/с від 26.05.2020; копією паспорта громадянина України та РНОКПП; копією присяги на вірність Українському народові; копією зобов?язання поліцейських, державних службовців та працівників поліції, які є суб?єктами декларування про дотримання окремих обмежень, передбачених Законом України «Про запобігання корупції» при прийнятті на службу; копією пам?ятки-ознайомлення; ухвалою Київського апеляційного суду від 28.11.2025.

Так, під час розгляду справи, судом встановлено, що до Полтавського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України за вих. №14/5-40557 вих-25 від 09.05.2025 та вих. №14/3-32759-14 від 04.06.2025 з Департаменту організації, процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях про злочини, вчинені у зв?язку із масовими протестами у 2013-2014 роках, Офісу Генерального прокурора, надійшли матеріали для проведення перевірки стосовно інспектора-чергового відділу оперативного реагування управління «Корпусу оперативно-раптової дії» Головного управління Національної поліції в Полтавській області капітана поліції ОСОБА_1 , щодо зайняття ним підприємницькою діяльністю через мережу інтернет, за допомогою соціальних мереж «Instagram», «Facebook», платформ «OLX» та «Telegram».

Відповідно до копії протоколу свідка ОСОБА_3 було встановлено, що 30.01.2025 року він здійснив замовлення товару через інтернет-магазин, а саме сто одиниць саджанців «лаванди». Цього ж дня на мобільний телефон ОСОБА_3 НОМЕР_2 з номеру телефону НОМЕР_3 , (який належить ОСОБА_1 ) зателефонував чоловік з метою підтвердження замовлення на покупку 100 саджанців «лаванди» та додатково надав консультацію щодо посадки лаванди. Того ж дня о 18.28 годин на мобільний телефон ОСОБА_3 в мобільний додаток «Нової пошти» надійшло повідомлення про відправлення на його адресу з відділення №1 с. Лютенки, Полтавської області поштового пакунку із зазначенням відправника ОСОБА_1 01.02.2025 до відділення №2 «Нової пошти», розташованого за адресою с. Васильківка, Дніпропетровської області, надійшов поштовий пакунок. 03.02.2025 на телефон ОСОБА_11 зателефонував ОСОБА_1 та повідомив, що його пакунок доставлено та прохав отримати та розрахуватись. 03.02.2025 о 16.30 ОСОБА_3 отримав пакунок у відділенні №2 «Нової пошти», розташованого за адресою с. Васильківка, Дніпропетровської області», де розрахувався через термінал (сума оплати склала 1812,50 грн.)

До протоколу допиту свідка ОСОБА_3 долучено скрін-шоти вказаного електронного платежу.

З копії протоколу допиту свідка ОСОБА_10 вбачається, що у січні-лютому 2025 року в інтернет мережі за оголошенням з продажу «лаванди» знайшов номер телефону НОМЕР_3 (належить ОСОБА_1 ). За вказаним номером телефону ОСОБА_12 замовив 7 кущів «лаванди», які йому надіслали до відділення №12 «Нової пошти» м. Бориспіль, вул. Європейська 10. Сума замовлення склала 45 гривень за один кущ, а загальна сума з доставкою лаванди за 7 кущів склала 378,89 гривень, що підтверджується долученою до протоколу допиту експрес-накладною №7084 від 03.02.2025 ТОВ «Нова пошта» (), де відправником, є приватна особа ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , мобільний телефон НОМЕР_3 ). Одержувач - приватна особа ОСОБА_10 ( АДРЕСА_3 , мобільний телефон НОМЕР_4 ). Тип відправлення - посилка «товари для саду та огороду», оголошеною вартістю 350 гривень.

Також до протоколу допиту свідка ОСОБА_10 долучено скрін-шоти мобільного пристрою, де в телефонній книзі зазначено номер телефону ( НОМЕР_3 ) з написом «Лаванда» та скрін-шот мобільного терміналу з оплатою від 05.02.2025 в мобільному додатку «NovaPay» на суму 378,89 гривень.

Як вбачається з протоколу допиту свідка ОСОБА_2 , останній, в мережі інтернет на сайті «OLX.ua» знайшов оголошення про продаж саджанців лаванди, в якому контактною особою було зазначено номер телефону НОМЕР_3 та ім?я ОСОБА_13 - ( ОСОБА_1 ) За вказаним номером телефону він замовив кущі лаванди на загальну суму 760 гривень. Оплата проводилась за допомогою мобільного додатку «Приват 24» на номер карти, яку вислав ОСОБА_13 ( НОМЕР_5 ).

З огляду копії платіжної інструкції P24АD9258, в якій платником виступає ОСОБА_2 (код платника НОМЕР_8, рахунок платника НОМЕР_6 ), отримувач ОСОБА_1 (код отримувача НОМЕР_1, рахунок отримувача НОМЕР_9). Платіж здійснений ОСОБА_2 на суму 760 гривень.

Відповідно до відповіді ГУНП в Полтавській області (СЕД № від 16.05.2025) про надання копій особової справи: РНОКПП НОМЕР_1 , відповідно копії картки фізичної особи - платника податків, належить ОСОБА_1

11.06.2025 з метою встановлення власника банківської картки, на яку здійснювалася оплата за товари з інтернет-магазину «Оlх.uа» «ІНФОРМАЦІЯ_7», через мобільний додаток «Приват 24» було здійснено перевірку та виявлено, що власником карти НОМЕР_10 є ОСОБА_1 .

З протоколу допиту свідка ОСОБА_5 вбачається, що у березні 2025 року вона замовляла у ОСОБА_1 за мобільним телефоном ( НОМЕР_3 ) кущі лаванди у кількості 40 штук за ціною вказаною в інтернет-магазині «Olх.uа» «ІНФОРМАЦІЯ_7». Приблизно через тиждень отримала вказаний пакунок від ОСОБА_1 у відділенні № «Нової пошти» в с. Горянка Київської області, де провела оплату згідно виставленого рахунку «Нової пошти», суму не пам?ятає.

Крім того, в рамках проведення досудового розслідування по кримінальному провадженню №0000020 від 05.02.2014, Печерським районним судом у справі 757/23342/25-к 26.05.2025 надано тимчасовий доступ стосовно рахунків ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який мешкає АДРЕСА_1 , що знаходяться у володінні АТ КБ «Приват Банк», .

Також, в рамках проведення досудового розслідування по кримінальному провадженню №0000020 від 05.02.2014, Печерським районним судом у справі 757/23342/25-к 26.05.2025 надано тимчасовий доступ щодо даних клієнта ОСОБА_1 , які знаходяться у володінні ТОВ «Нова пошта».

З матеріалів, наданих з Департаменту організації, процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях про злочини, вчинені у зв?язку із масовими протестами у 2013-2014 роках, Офісу Генерального прокурора, контактний номер телефону « НОМЕР_3 » належить інспектору-черговому відділу оперативного реагування управління «Корпусу оперативно-раптової дії» ГУНІ в Полтавській області капітану поліції ОСОБА_1 .

Отже, вказаний номер телефону повністю співпадає з номером телефону відправника інтернет-магазину під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_8» в соціальній мережі Instagram, « ІНФОРМАЦІЯ_2 » та « Facebook ».

Також, відповідно протоколу огляду від 14.03.2025 з відео фіксацією огляду сторінки оголошення інтернет-магазину під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_4» на « ІНФОРМАЦІЯ_2 », профілю в соціальній мережі «Facebook» - ОСОБА_15 та сторінки в соціальній мережі Instagram «ІНФОРМАЦІЯ_6». На сторінці оголошення інтернет-магазину під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_4 » на « ІНФОРМАЦІЯ_5 », профілю в соціальній мережі «Facebook» - ОСОБА_15 та сторінки в соціальній мережі Instagram «ІНФОРМАЦІЯ_6», в розділі «Контактна інформація» зазначено мобільний номер телефону « НОМЕР_3 », « НОМЕР_7 ». В профілі містяться публікації, на яких зображено саджанці лаванди, насіння лаванди, масло лаванди, з зазначенням вартості та опису товару. Під час огляду зазначеного профілю встановлено, що вказана сторінка є активною та здійснюється її постійне оновлення. Використання інтернет-магазину під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_9» в соціальній мережі Instagram «ІНФОРМАЦІЯ_6», зазначення ОСОБА_1 , як форму оплати банківською картою або накладений платіж, свідчить про його намір здійснення торгівлі.

Протоколом за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій від 01.04.2025 №42/5592 підтверджується факт зайняття реалізацією ОСОБА_1 саджанців лаванди, лаванди «Гроссо», їх насіння, масла лаванди, гідранту лаванди та чаю з суцвіттям лаванди тощо.

Протоколом про проведення негласних слідчих (розшукових) дій - зняття інформації з електронних інформаційних систем від 21.03.2025 підтверджується факт зайняття реалізацією ОСОБА_1 саджанців лаванди, лаванди «Гроссо», їх насіння, масла лаванди, гідранту лаванди та чаю з суцвіттям лаванди тощо.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 28.11.2025 слідчим суддею надано дозвіл на використання в інших цілях, а саме під час розгляду Шевченківським районним судом міста Полтави справи №554/10292/25 за протоколом про адміністративне правопорушення, пов?язане з корупцією (№15-2025 від 12.06.2025), передбачене ч.1 ст. 172-4 КУпАП стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та передання наступної інформації отриманої в результаті проведення негласних (слідчих) розшукових дій у кримінальному провадженні №0000020, яке об?єднано з кримінальним провадженням №0000039, а також зняття інформацій з електронних комунікаційних мереж - абонентського номеру НОМЕР_3 , який знаходиться у фактичному володінні і користуванні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та зняття інформації з електронних інформаційних систем - прогами обміну інформацією та повідомленнями (месенджерами) «Telegram», яка зареєстрована за абонентським номером НОМЕР_3 з метою доказування вчинення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-4 КУпАП у суді першої та апеляційної інстанції, які містяться у протоколах за результатами проведення негласних (слідчих) розшукових дій №42/5592 від 01.04.2025 (розсекречено на підставі акту ДВБ НПУ №668рсу/42 від 28.04.2025) та №42/4754 від 21.03.2025 (розсекречено на підставі акту ДВБ НПУ №547рсу/42 від 08.04.2025).

Відповідно до ст. 257 КПК України, якщо в результаті проведення негласної слідчої (розшукової) дії виявлено ознаки кримінального правопорушення, яке не розслідується у даному кримінальному провадженні, то отримана інформація може бути використана в іншому кримінальному провадженні тільки на підставі ухвали слідчого судді, яка постановляється за клопотанням прокурора.

Отже, в даному випадку ухвалою слідчого судді надано дозвіл на використання під час розгляду Шевченківським районним судом міста Полтави протоколу про адміністративне правопорушення, пов?язане з корупцією відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 172-4 КУпАП отриманої інформації в результаті проведення негласних (слідчих) розшукових дій у кримінальному провадженні №0000020, яке об?єднано з кримінальним провадженням №0000039, а також зняття інформацій з електронних комунікаційних мереж - абонентського номеру НОМЕР_3 , який знаходиться у фактичному володінні і користуванні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та зняття інформації з електронних інформаційних систем - прогами обміну інформацією та повідомленнями (месенджерами) «Telegram», яка зареєстрована за абонентським номером НОМЕР_3 з метою доказування вчинення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-4 КУпАП у суді першої та апеляційної інстанції.

Тому, в цій частині спростовуються доводи сторони захисту що неможливості використання під час розгляду вказаної справи інформації отриманої в результаті проведення негласних (слідчих) розшукових дій у кримінальному провадженні №0000020, а також внаслідок зняття інформацій з електронних комунікаційних мереж - абонентського номеру НОМЕР_3 , який знаходиться у фактичному володінні і користуванні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та зняття інформації з електронних інформаційних систем - прогами обміну інформацією та повідомленнями (месенджерами) «Telegram», яка зареєстрована за абонентським номером НОМЕР_3 .

Суд критично відноситься до показів свідка ОСОБА_6 про те, що її син надавав їй виключно допомогу у реалізації лаванди, жодного доходу він з цієї діяльності не отримував, оскільки остання є його матір?ю, може бути заінтересованою в результаті розгляду справи та надавати покази на користь сина.

Допитані свідки ОСОБА_8 , ОСОБА_9 підтвердили лише ту обставину, що здійснюють допомогу ОСОБА_6 у висаджування, обробці та збору лаванди, щодо реалізації лаванди та отриманих від цього коштів їм нічого не відомо.

Доводи захисника про неможливість використання протоколів допиту свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 , оскільки останні не допитувались безпосередньою в суді і прокурор таке клопотання не заявляв, суд вважає необґрунтованими, оскільки вимогами чинного законодавства України передбачено, що до протоколу про адміністративне правопорушення можуть долучатись інші матеріали про адміністративне правопорушення (пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновок експерта, речові докази, протокол про вилучення речей і документів, рапорти посадових осіб, а також інші документи та матеріали, що містять інформацію про правопорушення).

В даному випадку вказані свідки надавали пояснення саме з приводу тих фактичних обставин, які викладені в протоколі, були попереджені про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України, а тому у суду відсутні підстави не приймати їх покази в якості доказу.

Крім того, до протоколу в якості доказів на підтвердження фактичних обставин, викладених у протоколі, долучено не лише протоколи допиту вказаних свідків і суд, приймаючи рішення, виходив не лише з їх показів, а й з іншої сукупності доказів, досліджених судом під час розгляду справи.

Доводи ОСОБА_1 про те, що він лише допомагав матері у здійсненні вказаної діяльності, жодного доходу не отримував, всі кошти, які надходили на його карту від реалізації лаванди віддавав матері не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи, розцінюються судом виключно як версія захисту з метою уникнення адміністративної відповідальності за скоєне.

Отже, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді інспектора-чергового відділу оперативного реагування управління «Корпусу оперативно-раптової дії» ГУНП в Полтавській області, будучи поліцейським та суб?єктом відповідальності відповідно до п.п. «з» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», порушив встановлені п. 1 ч. 1 ст. 25 Закону обмеження щодо зайняття іншою оплачуваною діяльністю (крім викладацької, наукової та творчої діяльності, медичної та суддівської практики, інструкторської практики із спорту), а саме здійснював реалізацію саджанців лаванди, лаванди «Гроссо», їх насіння, масла лаванди, гідранту лаванди та чаю з суцвіттям лаванди через мережу інтернет за допомогою соціальних мереж «Instagram» «ІНФОРМАЦІЯ_6», «Facebook», платформу «OLX» та «Telegram», через свій особистий профіль, за що отримував дохід від продажу, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов?язане з корупцією, передбачене частиною 1 статті 172-4 КУПАП.

Згідно з висновками Верховного Суду (лист від 09.04.2021 № 1089/0/2-21, абз. 1, 2 сторінки 7) виявити адміністративне правопорушення означає установити наявність підстав адміністративної відповідальності за його вчинення, тобто всіх об?єктивних та суб?єктивних ознак відповідного складу правопорушення. Обов`язок установлення вказаного факту, а також його документування, має особа, уповноважена складати протоколи про адміністративне правопорушення, пов?язане з корупцією. Окрім того, така особа у різні періоди часу може отримувати різну інформацію про події та факти, що мають відношення до вчинення адміністративного правопорушення (збір документів, інформації, відібрання пояснень тощо). Висновок про те, що виявлено правопорушення, пов?язане з корупцією як сукупність об?єктивних та суб?єктивних ознак, особа, уповноважена складати протокол про таке правопорушення, робить виключно шляхом оформлення та підписання протоколу про вчинення адміністративного правопорушення.

Виходячи в вищевикладеного, датами вчинення адміністративного правопорушення, пов?язаного з корупцією слід вважати 29.01.2025, 03.02.2025, 05.02.2025 та березень 2025, а датою виявлення адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією слід вважати дату складання протоколу про адміністративне правопорушення, тобто 12.06.2025 року.

Згідно ч.4 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Таким чином, на момент розгляду протоколу про адміністративне правопорушення, пов?язане з корупцією відносно ОСОБА_1 строк, передбачений ч.4 ст. 38 КУпАП, не сплив.

Відповідно до частини третьої статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У п. 1 ст. 11 Загальної декларації прав людини, п. 2 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основних свобод, п. 2 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права, принципі 36 Зводу принципів захисту всіх осіб, ст. 62 Конституції України закріплено одне з найважливіших положень демократичної, правової держави презумпцію невинуватості, згідно з якою особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути притягнута до відповідальності, доки її вину не буде доведено в законному порядку; ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення; обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях; усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У відповідності до п. 4.1 Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року N 23-рп/2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Згідно рішення ЄСПЛ в справі «Коробов проти України від 21.07.2011, Європейський суд з прав людини, зазначив, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом», проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумцій фактів.

На підставі вищевикладеного, суд доходить висновку, що сукупність зібраних у справі доказів, які є належними, допустимими та достовірними і поза розумним сумнівом підтверджують вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-4 КУпАП, а саме у порушенні особою встановлених законом обмежень щодо зайняття іншою оплачуваною діяльністю (крім викладацької, наукової та творчої діяльності, медичної та суддівської практики, інструкторської практики із спорту).

Згідно із статтею 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до статті 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом?якшують і обтяжують відповідальність.

Враховуючи характер вчиненого адміністративного правопорушення, яке є правопорушенням, пов?язаним з корупцією, особу правопорушника, який вперше притягується до адміністративної відповідальності за даний вид правопорушення, інші обставини у справі, а також відсутність обставин, що обтяжують відповідальність, суд вважає за доцільне призначити ОСОБА_1 адміністративне стягнення, у межах визначених санкцією частини першої статті 172-4 КУпАП, у виді мінімального штрафу.

За глибоким переконанням суду саме така міра стягнення буде законною, обґрунтованою, справедливою, пропорційною і співмірною із характером вчиненого правопорушення, особою правопорушника, ступенем її провини, а також буде відповідати меті застосування адміністративного стягнення - виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником так і іншими особами.

Відповідно ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

При цьому, згідно п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення судовий збір справляється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлюється Законом України «Про державний бюджет» на відповідний календарний рік та станом на 01 січня 2025 року згідно Закону України «Про державний бюджет на 2025 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 3 028 грн.

Таким чином, з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір в розмірі 605 грн. 60 коп.

Керуючись ст.ст. 1, 7, 9, 23, 33, 40-1, ч.1 ст. 172-4, 245, 251, 252, 280, 283, 284, 294 КУпАП, Законом України «Про судовий збір», -

П О С Т А Н О В И В :

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-4 КУпАП.

Призначити ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 300 /триста/ неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 5100 /п?ять тисяч сто/ гривень 00 копійок в дохід держави (отримувач коштів: ГУК у Полтавській області/тг м. Полтава/21081100; код отримувача (код ЄДРПОУ): 37959255; Банк: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку (IBAN): UA0016719; код класифікації доходів бюджету: 21081100) з конфіскацією отриманого доходу в сумі 2 950 /дві тисячі дев?ятсот п?ятдесят/ гривень 89 копійок. Стягувач - Полтавське управління ДВБ НПУ (36000, м. Полтава, вул. Юліана Матвійчука, 83).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок (отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача UA0026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106). Стягувач - ТУ ДСА України в Полтавській області (вул. Соборності, 17, м. Полтава, 36030, код ЄДРПОУ - 26304855).

Строк пред`явлення постанови до виконання до 05 березня 2026 року.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у 15-денний строк з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення, в порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Шевченківський районний суд міста Полтави протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Шевченківського районного

суду міста Полтави: Аліна СМЕТАНІНА