Справа № 482/2138/25
Номер провадження 3/482/873/2025
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2025 року м. Нова Одеса

Суддя Новоодеського районного суду Миколаївської області Сергієнко С.А. за участю ОСОБА_1 розглянувши матеріали, що надійшли від ВП №6 Миколаївського РУП ГУНП у Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , фізичної особи підприємця, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу серії ВАД № 721624 від 25.09.2025 року, 25.09.2025 року о 12 год. 20 хв. ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_2 , у магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 » здійснювала роздрібну торгівлю тютюновими виробами без марок акцизного податку, та продала 1 пачку сигарет «KING» RED за ціною 60 грн., чим порушила ст. 15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» тавчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 156 КУпАП.

ОСОБА_2 вказала, що вона зареєстрована як ФОП і здійснює господарську діяльність у магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою АДРЕСА_2 , який належить ОСОБА_3 , яка у протоколі зазначена свідком поряд із своїм чоловіком ОСОБА_4 . На час візиту працівників поліції вищевказані особи перебували в магазині. У той час у магазині також були сигарети які належать ОСОБА_3 , ОСОБА_5 придбані ними для власних потреб. ОСОБА_2 пояснила, що інших осіб окрім зазначених у магазині у той час не було і сигарети вона нікому не продавала, викладене у протоколі твердження що вона нібито продала комусь 1 пачку сигарет «KING» RED за ціною 60 грн. не відповідає дійсності, саме тому матеріали справи не містять пояснень особи якій вона продала сигарети. Пояснення викладені у протоколі та додані до нього вона надала і підписала за вказівкою працівників поліції однак вони не відповідають фактичним обставинам.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що вина ОСОБА_2 у вчиненні правопорушення передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП, є не доведеною.

Стаття 7 КУпАП України вказує на те, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Заборона зловживання правом знайшла своє закріплення у статті 17 Конвенції, згідно якої жодне з положень Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Частина 1 статті 9 КУпАП передбачає, що адміністративним порушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Правилами ст.ст.245,251,252,280КУпАПпередбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Судом враховується, що у Рішенні у справі «Енгель та інші проти Нідерландів» від 08 червня 1976 року, Європейський суд з прав людини сформував критерії (тест Енгеля), для визначення поняття «кримінальне обвинувачення». Для цілей Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод поняття «кримінальне обвинувачення» має автономне значення, а не обмежується лише кваліфікацією «криміналу» згідно з національним законодавством. При цьому кваліфікація порушення/обвинувачення як «кримінального» дає особі додаткові гарантії, які передбачені Конвенцією. Наприклад, обов`язок довести вину особи, який передбачений ч. 2 ст. 6 Конвенції і т.д. Таким чином, протокол, що є предметом розгляду у цій справі є, з урахуванням «тесту Енгеля», кримінальним обвинуваченням, і суд має забезпечити гарантії, передбачені статтею 6 Конвенції.

У судовому засіданні досліджено: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 721624 від 25.09.2025 року, додані до нього письмові самої ОСОБА_2 , акт вилучення, витяг з Єдиного реєстру ліцензіатів…щодо відсутності у ФОП ОСОБА_2 ліцензії на продаж тютюнових виробів, квитанція №58 від 25.09.2025 року про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження.

Відповідно до диспозиції частини першої статті 156 КУпАП, адміністративна відповідальність настає зокрема за торгівлю алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Торгівля, у розумінні чинного цивільного та господарського законодавства це укладання договорів купівлі-продажу.

Однак жодних доказів продажу ОСОБА_2 алкогольних напоїв без марок акцизного податку, окрім її власних письмових пояснень відповідність яких реальним обставинам вона заперечила у суді, до суду не надано.

Особисте візуальне спостереження працівником правоохоронного органу вчинення правопорушення не може бути належним доказом його вчинення, а відтак суд приходить до висновку, що її вина у вчиненні вищевказаного правопорушення не доведена поза розумним сумнівом.

Стандарт доведення вини поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований злочин був вчинений і обвинувачений є винним у вчиненні цього злочину.

Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами обвинувачення і захисту допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Визнання вини не є беззаперечним доказом і не звільняє уповноважених осіб від всебічної, повної та неупередженої перевірки та оцінки показань окремо та всієї доказової бази у сукупності.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії обвинувачення. Наявність таких обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії інкримінованої події, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.

Для дотримання стандарту доведення поза розумним сумнівом недостатньо, щоб версія обвинувачення була лише більш вірогідною за версію захисту. Законодавець вимагає, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення, був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, - є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винною за пред`явленим обвинуваченням.

Відповідно до ч.ч.1,2,3 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Салабіаку проти Франції» від 7 жовтня 1988 року зазначив, що тягар доведення вини покладається на обвинувачення і будь-які сумніви повинні бути на користь обвинуваченого. З метою судового переслідування необхідно приєднати до справи достатньо доказів для засудження обвинуваченого.

Правова природа адміністративної відповідальності за своєю суттю є аналогічною кримінальній, оскільки також є публічною, пов`язана із застосування державного примусу, ініціюється органами, які наділені владними повноваження, а застосовувані санкції можуть бути доволі суттєвими для особи, включаючи позбавлення волі.

У рекомендації №R(91)1 Комітету Ради Європи Державам-членам стосовно адміністративних санкцій від 13 лютого 1991 року рекомендовано урядам держав-членів керуватися у своєму праві та практиці принципом, згідно з яким обов`язок забезпечення доказів покладається на адміністративний орган влади (принцип 7).

З огляду на вищевказане провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за скоєння правопорушення передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП підлягає закриттю відповідно до п.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу вказаного правопорушення.

Керуючись п.1 ч.1 ст. 247, ст.ст. 156, 252, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Справу про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , до адміністративної відповідальності за скоєння правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Речові докази 43 пачки сигарет «KING» RED знищити.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Миколаївського апеляційного суду через Новоодеський районний суд Миколаївської області.

Суддя: Сергієнко С.А.