Справа № 3/593/532/2025
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"21" жовтня 2025 р. СУДДЯ Бережанського районного суду Тернопільської області Крамар В. М., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, яка надійшла від відділу поліції №1 (м. Бережани) Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області про притягнення до адміністративної відповідальності гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця смт. Кельменці Кельменецького району Чернівецької області, зареєстрованого АДРЕСА_1 , жителя АДРЕСА_2 , розлученого, освіта фахова передвища, військовослужбовця ІНФОРМАЦІЯ_2 , учасника бойових дій, до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП протягом року не притягувався

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

14.06.2025 року в м. Бережани складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 981937, відповідно до якого «14.06.2025 року о 10 год. 05 хв. гр. ОСОБА_1 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння у громадському приміщенні, а саме Бережанській ЦМЛ, у приймальному кабінеті висловлювався нецензурною лайкою в бік гр. ОСОБА_2 та перехожих.

Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 , пояснив, що дій вказаних у протоколі про адміністративне правопорушення не вчиняв, він лише був обурений діями ОСОБА_3 .

На розгляд справи про адміністративне правопорушення викликався ОСОБА_2 , однак останній на розгляд не з`явився, про причини неявки не повідомив, хоча про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

З матеріалів справи про адміністративне правопорушення випливає наступне:

- з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 981937 вбачається, що ОСОБА_1 від дачі пояснень відмовився;

- з рапорта старшого інспектора чергового відділу поліції №1 (м. Бережани) Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області Ворони Г.П., вбачається, що 14.06.2025 р. о 10:08 зі служби 102 надійшло повідомлення від працівника поліції ОСОБА_4 про те, що в Бережанській центральній лікарні військовий ІНФОРМАЦІЯ_3 в стані алкогольного сп`яніння в приміщенні приймального відділення виражається нецензурними словами до оточуючих, агресивний, на зауваження реагує агресивно, продовжує хуліганські дії, просить наряд поліції.

Також в матеріалах справи про адміністративне правопорушення є письмові пояснення ОСОБА_5 , в яких відсутня повна адреса вказаної особи, що перешкоджає виклику вказаної особи та перевірці таких пояснень, а тому такі не беруться до уваги.

Ст. 173 КУпАП передбачено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» № 10 від 22.12.2006 року при вирішенні питання про відмежування кримінально караного хуліганства від дрібного слід виходити з того, що відповідно до ч. 1 ст. 296 КК хуліганство - це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом. Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Виходячи з наведеного, об`єктивна сторона хуліганства, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а суб`єктивна - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства. Розмежування підстав кримінальної та адміністративної відповідальності залежить від ступеня суспільної небезпечності вчинених дій.

Відповідно до ч.1 ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Ч.2 ст. 251 КУпАП встановлено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Розгляд справ про адміністративне правопорушення врегульовано главою 22 КУпАП, де в ст. 279 КУпАП встановлено, що розгляд справи розпочинається з представлення посадової особи, яка розглядає дану справу. Посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Виходячи з системно-логічного тлумачення вказаних норм законодавства, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на підставі протоколу про адміністративне правопорушення в межах, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, шляхом перевірки за допомогою доказів, доданих до справи про адміністративне правопорушення, наявності відомостей, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення та встановлення в діях особи складу адміністративного правопорушення, передбаченого відповідною нормою КУпАП, що зазначена у протоколі про адміністративне правопорушення.

У справі «Малофєєва проти росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) встановив, серед іншого, порушення ч.3 ст.6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства РФ така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв`язку з цим, на думку ЄСПЛ, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення. Таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.

У справі «Карелін проти росії» («Каrеlіn v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, ЄСПЛ зазначив, що за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення частини 1 статті 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

З огляду на зазначене, ЄСПЛ дійшов висновку, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, а також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Зважаючи на те, що в матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні достовірні відомості, які б підтверджували, що 14.06.2025 року о 10 год. 05 хв. мало місце порушення громадського порядку ОСОБА_1 з мотивів неповаги до суспільства, окрім цього, виходячи з пояснень, особи, яка притягається до адміністративної відповідальності між ним та потерпілим склалася особиста неповага у зв`язку з діями потерпілого, - приходжу до висновку, що по справі не виконано обов`язок зібрати докази наявності відомостей, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення та встановлення в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Виходячи з наведеного, справу слід закрити у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 247, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження в справі щодо ОСОБА_1 за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: