ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.12.2025 Суддя Володимирського міського суду Волинської області Пустовойт Т.В., за участю секретаря судового засідання Мазій І.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Володимирі заяву судді Володимирського міського суду Волинської області Кусік І.В. про самовідвід,

У С Т А Н О В И Л А :

05.12.2025 до суду надійшла заява судді Володимирського міського суду Волинської області Кусік І.В. про самовідвід у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст.173 КУпАП.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Володимирського міського суду Волинської області від 03.12.2025 матеріали про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 розподілені для розгляду судді Кусік І.В.

Заява мотивована тим, що згідно протоколу про адміністративне правопорушення №431903 від 28.11.2025 ОСОБА_1 28.11.2025 приблизно о 20-00год в м.Володимир по вул.Луцькій,103, перебуваючи біля під`їзду, виражався нецензурною лайкою та мав намір пошкодити автомобіль марки «KIA Sportage», державний номерний знак НОМЕР_1 , який стояв припаркований поруч.

Згідно матеріалів провадження заявницею є ОСОБА_2 . Тобто головуюча у справі суддя Володимирського міського суду Волинської області Кусік І.В. є потерпілою в даному провадженні, тобто вона прямо зацікавлена в результаті розгляду справи, що в свою чергу може викликати сумнів у неупередженості головуючої судді.

На думку заявниці її участь у розгляді даної справи зумовлена обставинами, які ставлять під сумнів її неупередженість, що є підставою для самовідводу.

Розгляд даної заяви суддя Кусік І.В. просила провести без її участі.

Дослідивши надану заяву, прихожу до наступного висновку.

Згідно ст.246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в районних, районних у містах, міських чи міськрайонних судах визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Чинний КУпАП не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і, відповідно, не передбачає порядку розгляду заяви про відвід.

Разом з тим, право кожного на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом закріплено у ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно ст.8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Відповідно до положень ст.9 Конституції України та ст.19 Закону України «Про міжнародні договори України» від 29 червня 2004 року міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Крім того, Рада суддів України пунктом 4 рішення № 34 від 08 червня 2017 року роз`яснила, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Норми Кримінального процесуального кодексу України передбачають підстави за яких може бути заявлено відвід судді, який бере участь у кримінальному провадженні. А тому в даному випадку слід застосовувати аналогію права та застосувати норми КПК України при розгляді заяви адвоката Жука Ю.Б. про відвід судді у справі про адміністративне правопорушення.

Статтею 75 КПК України визначений виключний перелік обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, а саме: слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Згідно ч.5 ст.80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом (п.1).

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) неодноразово зазначав, що безсторонність, в сенсі п.1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі (рішення у справі «Білуха проти України», «Бочан проти України», «Газета «Україна-центр» проти України» та ін.)

Водночас Консультативна рада європейських суддів у п.12 Висновку №1 (2001) наголошує, що судовій владі повинні довіряти не лише сторони окремої судової справи, а й суспільство в цілому. Таким чином, суддя не просто повинен насправді бути вільним від будь-яких зв`язків, прихильностей, упередженості, він чи вона також повинні вважатися вільними від цього з точки зору розсудливого спостерігача. У протилежному випадку довіру до судової влади може бути підірвано.

Сумніви в незалежності відсутні, коли у «об`єктивного спостерігача» не виникне підстав для занепокоєння з цього питання в обставинах справи, що розглядається (рішення ЄСПЛ у справі «Кларк проти Сполученого Королівства»). Навіть самі лише сумніви «розсудливого спостерігача» в тому, що суд незалежний та неупереджений, можуть мати певне значення в розумінні забезпечення громадянам права на справедливий суд («Ферантелі та Сантанджело проти Італії», «Хаусчілдт проти Данії», «Веттстейн проти Швейцарії»).

Заявницею в якості підстави для самовідводу зазначена та обставина, що вона є потерпілою у вказаному провадженні про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , тобто вона прямо зацікавлена в результаті розгляду справи, що в свою чергу може викликати сумнів у неупередженості головуючої судді

Відповідно до статті 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Згідно з п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини особиста безсторонність особи, яка виконує функції держави, презюмується, поки не надано доказів протилежного. Доказами протилежного є переконливі факти порушення безсторонності, тобто факти, які дають підстави для обґрунтованого побоювання прийняття упередженого рішення.

Так, підставою для самовідводу суддя Кусік І.В. вказує обставини, передбачені п.4 ч.1 ст.75 КПК України, зокрема, наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Поняття "інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості", є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Суддя Кусік І.В. у своїй заяві про самовідвід обґрунтувала, які обставини, викликають у неї сумніви в її об`єктивності та неупередженості, оскільки наявна особиста її зацікавленість в результаті розгляду справи .

Відповідно до норм діючого кримінального процесуального законодавства України, рішення у справі має бути ухвалено законним складом суду.

З метою забезпечення права на справедливий і публічний розгляд справи безстороннім судом та усунення будь-яких обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності, зважаючи на вище викладені обставини, суддя дійшов висновку, що розгляд справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП суддею Кусік І.В. може викликати сумнів в неупередженості судді, що буде порушенням п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України та пункту 1 ст. 6 Конвенції, а тому заяву про самовідвід судді слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.245, 246, 252, 283 КУпАП, ст.75 КПК, суддя,-

ПОСТАНОВИЛА:

Заяву про самовідвід судді Володимирського міського суду Волинської області Кусік Ірини В,ячеславівни у розгляді справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП - задовольнити.

Передати справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП на розгляд іншого судді Володимирського міського суду Волинської області в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 КПК України.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: Тетяна Пустовойт