Номер провадження3/205/3369/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.12.2025 м. Дніпро

Суддя Новокодацького районного суду міста Дніпра Дахно М.М., розглянувши матеріали, що надійшли з ВП №1 Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.156 КУпАП

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої та мешкаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

На адресу суду з Відділу поліції №1 Дніпровського районного управління поліції №1 ГУНП в Дніпропетровській області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 .

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №859085 21.06.2025 приблизно об 11:30 ОСОБА_1 , знаходячись у приміщенні кіоску за адресою: м.Дніпро, вул. Ю. Кондратюка, 4Б, здійснювала реалізацію тютюнових виробів без марок акцизного податку. Дії останньої кваліфіковано за ч. 4 ст.156 КУпАП.

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 уповноваженою особою до протоколу долучено такі матеріали:

-рапорт дільничного офіцера поліції про виявлення вказаного правопорушення та складення протоколу,

-протокол огляду та вилучення речей від 21.06.2025, відповідно до якого дільничний офіцер поліції СП ВП№1 Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області вилучив із кишені штанів громадянина ОСОБА_2 та оглянув пачку сигарет «Десерт» без марок акцизного податку, яку ОСОБА_2 придбав у кіоску за адресою: АДРЕСА_2 , та добровільно видав;

-пояснення ОСОБА_2 про те, що 21.06.2025 він на ж/м Покровський в м. Дніпро вул. Ю. Кондратюка, 4Б, придбав одну пачку сигарет «Десерт» без марки акцизного податку за 65 гривень, після чого його зупинили працівники поліції;

-пояснення ОСОБА_1 , яка відмовилась від їх надання,

-рапорт дільничного офіцера поліції СВ ВП №1 ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області про те, що за адресою: м Дніпро вул. Юрія Кондратюка, 4Б в приміщенні торгівельного кіоску, було виявлено факт реалізації ОСОБА_1 тютюнових виробів без марок акцизного податку;

-фотознімки без позначок та підписів із зображеннями кіоску без назви та чоловіка, який тримає в руках одну пачку тютюнових виробів (назву неможливо встановити через неналежну якість знімку),

-рапорт помічника чергового ВП № 1 Дніпровського РУП № 1 ГУНП в Дніпропетровській області про реєстрацію правопорушення;

-копію постанови Ленінського районного суду міста Дніпропетровська від 18.03.2025 у справі № 205/3056/25 про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності передбаченої ч. 3 ст. 156 КУпАП. ОСОБА_1 будучи повідомленою належним чином про час та місце судового розгляду, в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, клопотань про відкладення судового засідання не подавала.

Зважаючи на те, що судом вжито вичерпних заходів для повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, про дату, час і місце розгляду справи, забезпечивши можливість з`явитися до суду і висловити свою позицію стосовно складеного відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення, суд вважає можливим розглянути справу без участі останньої.

Дослідивши обставини справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов таких висновків.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її в точності відповідності з законом.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, а також іншими документами.

Згідно вимог п.1, п.15 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1376 06.11.2015, складання протоколів про адміністративні правопорушення, отримання пояснення від осіб, які притягаються до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків здійснюють уповноважені на те посадові особи органів поліції; до протоколу про адміністративне правопорушення долучаються інші матеріали про адміністративне правопорушення (пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновок експерта, речові докази, протокол про вилучення речей і документів, рапорти посадових осіб, а також інші документи та матеріали, що містять інформацію про правопорушення).

Згідно вимог п.9 розділу ІІ вказаної Інструкції при складанні протоколу про адміністративне правопорушення в ньому зазначаються, зокрема:

у графі «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» - суть адміністративного правопорушення (повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол).

Отже, процесуальний обов`язок щодо доказування правомірності притягнення особи до адміністративної відповідальності відповідно до положень діючого процесуального законодавства покладено на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Диспозиція ч. 1 ст. 156 КУпАП передбачає відповідальність за роздрібну або оптову торгівлю алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Диспозиція ч. 4 ст. 156 КУпАП передбачає відповідальність за дії, передбачені частиною першою чи третьою цієї статті, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі ж порушення.

У протоколі ВАД №859085 зазначено про торгівлю ОСОБА_1 тютюновими виробами без марок акцизного податку.

Суд зауважує, що, по-перше, із протоколу не зрозуміло, яку саме торгівлю (роздрібну чи оптову) здійснювала ОСОБА_1 .

По-друге, у вказаному протоколі уповноваженою особою не вказано, торгівлю якими саме тютюновими виробами здійснювала ОСОБА_1 , що є істотним для притягнення особи до адміністративної відповідальності за цією статтею.

По-третє, здійснення такої торгівлі саме ОСОБА_1 жодним чином не зафіксовано.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що пачку сигарет було вилучено працівником поліції у громадянина ОСОБА_2 , та пояснення останнього про придбання вказаної пачки саме у кіоску АДРЕСА_2 , працівником поліції не перевірено та не підтверджено жодним доказом, як і той факт, що продаж сигарет вказаному громадянину здійснила саме ОСОБА_1 .

Пунктом 23 Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів і рідин, що використовуються в електронних сигаретах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010, передбачено, що марки акцизного податку наклеюються на пачки сигарет та цигарок серійного виробництва у такій спосіб, щоб марки обов`язково розривалися під час відкривання .

Проте у матеріалах справи відсутні фотознімки, з яких можна було б встановити наявність або відсутність на вилученій пачці сигарет марок акцизного податку.

Окрім того, суд звертає увагу на те, що торгівля - це процес обміну товарів на гроші з метою задоволення потреб споживача та отримання прибутку, проте до протоколу не додано жодних доказів на підтвердження отримання ОСОБА_1 грошей за реалізацію тютюнових виробів, не надано акт вилучення грошових коштів за реалізовані товари тощо.

Також суд звертає увагу на те, що протокол вилучення речей, документів не має обов`язкових реквізитів: відсутній час проведення огляду та вилучення речей.

За відсутності у протоколі таких відомостей суд визнає такий протокол та вилучені речі неналежним доказом, оскільки з цього документу неможливо встановити, коли саме відбулись їх огляд вилучення, та чи стосуються вказані докази події адміністративного правопорушення від 21.06.2025, що мала місце згідно протоколу об 11:30 21.06.2025.

Оцінюючи зазначені докази, суд бере до уваги, що протокол про адміністративне правопорушення є документом, що офіційно засвідчує подію адміністративного правопорушення і відповідно до ст. 251 КУпАП є одним із джерел доказів, на основі яких ґрунтується повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи та правильне її вирішення. Однак, протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими належними та допустимими доказами не є безумовним та беззаперечним доказом на доведення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення і являє собою лише початковий правовий висновок щодо дій певної особи. Зазначене узгоджується і з судовою практикою ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п.43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України», п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини»).

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене, і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 N 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в України та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленої в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Згідно зі ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У рішенні Європейського Суду з прав людини від 21.07.2011 у справі «Коробов проти України» вказується, що суд має право обґрунтувати свої висновки лише доказами, що випливають із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумпції факту. Тобто таких, які не залишають місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення «поза розумним сумнівом».

У справі «Барбера, Мессеге і Хабардо проти Іспанії» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Крім того, у справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013, заява №36673/04) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

У постанові Верховного суду від 08.07.2020 у справі № 463/1352/16-а, була висловлена правова позиція про те, що у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Враховуючи відсутність у даній справі належних та беззаперечних доказів факту вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 , беручи до уваги відсутність у суду права самостійно редагувати фабулу адміністративного правопорушення, права відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу, суд дійшов висновку про те, що за таких обставин факт вчинення останньою правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 156 КУпАП, є недоведеним, що має наслідком закриття провадження у справі на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Вирішуючи питання про вилучені речі, враховуючи наявність підстав для закриття провадження у справі, суд вважає, що вилучені предмети необхідно повернути ОСОБА_2 .

На підставі викладеного та керуючись ст.7, 245, 247, 251, 280, 283, 284, 287-289, 291 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.156 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Вилучені сигарети «Десерт» - 1 пачку повернути ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Дніпровського апеляційного суду через Новокодацький районний суд міста Дніпра.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя М.М.Дахно