КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження: Доповідач - Кафідова О.В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 757/21211/25-ц

05 грудня 2025 року Київський апеляційний суд у складі судді Судової палати з розгляду цивільних справ Кафідової О.В. вивчивши апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Явдошенко Олега Володимировича на постанову Печерського районного суду м. Києва від 26 серпня 2025 року в справі про адміністративне правопорушення за ст. 124 КУпАП стосовно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , -

в с т а н о в и в:

Постановою Печерського районного суду м. Києва від 26 серпня 2025 року провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 ст. 124 КУпАП закрито у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Не погоджуючись з такою постановою суду першої інстанції, 18 листопада 2025 року представник ОСОБА_1 адвокат Явдошенко Олег Володимирович подав апеляційну скаргу на постанов суду першої інстанції, яка разом з матеріалами справи надійшла до Київського апеляційного суду 03 грудня 2025 року.

Також в апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 адвокат Явдошенко О.В. просив суд поновити строк на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції.

В обгрунтування заявлених вимог зазначав, що постанова суду першої інстанції була проголошена 14 жовтня 2025 року, проте її повний текст апелянт отримала лише 14 листопада 2025 року.

Вивчивши клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді та перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вважаю, що клопотання задоволенню не підлягає, а апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, з таких підстав.

Порядок оскарження постанов суду у справах про адміністративні правопорушення передбачений ст. 294 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Строк на апеляційне оскарження постанови судді від 26 серпня 2025 року закінчився 05 вересня2025 року.

За загальним правилом, пропущений процесуальний строк підлягає поновленню, якщо причини його пропущення є поважними.

Відповідно до висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові від 20 квітня 2017 року № 5-440кс(15)16, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. При цьому такі обставини належить підтвердити доказами. Поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження постанови судді має довести апелянт, який заявив таке клопотання.

Як неодноразово зазначав Європейський суд з прав людини, вирішення питання щодо поновлення строку на апеляційне оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Суди зобов`язанні вказувати підстави, на які вони посилаються як на підставу поновлення строку. Від судів вимагається вказувати підстави поновлення пропущеного строку. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» від 26 квітня 2007 року та «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року).

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності). При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи (рішення ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до статті 9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд його справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя, у тому числі доступність до апеляційного оскарження судового рішення. Право на апеляційне оскарження судових рішень закріплено й в статті 129 Конституції України.

Разом з цим, поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими, може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 р. у справі «Пономарьов проти України»).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьєв проти України).

Зі змісту оскаржуваної постанови вбачається, що у судовому засіданні 26 серпня 2025 року був присутній представник ОСОБА_1 адвокат Явдошенко О.В., а відтак він був обізнаний про ухвалену постанову судді за результатами розгляду справи та строк оскарження постанови судді.

Доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, що копію постанови представник ОСОБА_1 адвокат Явдошенко О.В. отримав лише 14 листопада 2025 року, не є обставиною, яка б свідчила про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження постанови Печерського районного суду м. Києва від 26 серпня 2025 року, так як діючими нормами КУпАП не передбачено, що строк на апеляційне оскарження постанови судді обраховується з моменту вручення копії постанови особі.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, інший представник правопорушника ОСОБА_2 адвокат Ковбаса О.С. отримав копію постанови суду першої інстанції 24 жовтня 2025 року.

Апелянтом в обґрунтування доводів клопотання про поновлення строку не зазначено обставин, які перешкоджали представнику отримати копію постанови суду першої інстанції протягом строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції.

За таких обставин, враховуючи, що у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції не наведено обставин, які були об`єктивно непереборними, тобто, не залежали від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасну подачу до суду апеляційної скарги, а також не надано будь-яких доказів поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження постанови, апеляційний суд не вбачає підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Печерського районного суду м. Києва від 26 серпня 2025 року.

Оскільки в поновленні строку на апеляційне оскарження відмовляється, апеляційна скарга підлягає поверненню.

Керуючись ст. 294 КУпАП, суд,

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Явдошенко Олега Володимировича про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Печерського районного суду м. Києва від 26 серпня 2025 року в справі про адміністративне правопорушення за ст. 124 КУпАП стосовно ОСОБА_2 .

Апеляційну скаргу повернути Явдошенко Олегу Володимировичу .

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя