Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/2956/25
Провадження № 3/376/1148/2025
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 грудня 2025 року Сквирський районний суд Київської області у складі: головуючого судді Батовріної І.Г., за участю секретаря Гіптенко Є.О., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 , захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності - адвоката Химчука В.Л., представника потерпілого - Гашенко О.А., розглянувши матеріали, які надійшли від батальйону № 2 полку патрульної поліції в м. Біла Церква та Білоцерківського району Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП,

ВСТАНОВИЛА:

До Сквирського районного суду Київської області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 330379 від 17.09.2025 року вбачається, що ОСОБА_1 17.09.2025 р. об 08 год. 30 хв. в АДРЕСА_2 вчинила відносно ОСОБА_2 домашнє насильство психологічного характеру, що проявилося в образливих словах, вульгарних жестах, що могло завдати шкоди психологічному здоров?ю чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

27.11.2025 р. ОСОБА_1 подала клопотання про направлення справи на доопрацювання у зв?язку з відсутністю доказів родинних зв?язків між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ..

У судовому засіданні особа, яка притягується до адміністративної відповідальності та її захисник клопотання підтримали та просили його задовольнити.

У судовому засіданні представник потерпілого- Гашенко О.А. не заперечувала проти задоволення клопотання.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та її захисника, представника потерпілого, вивчивши подане клопотання суд приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У ч. 1 ст. 173-2 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст. 9 КУпАП).

Юридичний склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами адміністративного права сукупність ознак, при наявності яких те чи інше протиправне діяння можна кваліфікувати як правопорушення. Отже,склад правопорушення містить чотири необхідні елементи:об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона правопорушення.

Виходячи з цього, склад адміністративного проступку можна визначити як сукупність встановлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, які характеризують діяння як адміністративне правопорушення.

Повнота і цілісність цієї системи є необхідною умовою для притягнення особи до юридичної відповідальності. Відсутність хоча б одного з елементів свідчить про те, що дії (бездіяльність) особи, поведінка якої оцінюється у даному конкретному випадку, не є правопорушенням.

Під час розгляду і вирішення справи про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 280 КУпАП суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З`ясування вищезазначених обставин здійснюється у відповідності до ст. 279 КУпАП, зокрема, шляхом дослідження під час судового розгляду доказів, якими відповідно до ст. 251 КУпАП є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками.

Крім того, відповідно до ст. 278 КУпАП суд при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, зокрема, такі питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Слід зазначити, що за змістом визначення терміну «домашнє насильство», яке наведено в п. 3 ч. 1ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», під домашнім насильством розуміється діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Відповідно до ч. 2 ст. 3 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» Дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання поширюється на таких осіб: 1) подружжя; 2) колишнє подружжя; 3) наречені; 4) мати (батько) або діти одного з подружжя (колишнього подружжя) та інший з подружжя (колишнього подружжя); 5) особи, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у шлюбі між собою, їхні батьки та діти; 6) особи, які мають спільну дитину (дітей); 7) батьки (мати, батько) і дитина (діти); 8) дід (баба) та онук (онука); 9) прадід (прабаба) та правнук (правнучка); 10) вітчим (мачуха) та пасинок (падчерка); 11) рідні брати і сестри; 12) інші родичі: дядько (тітка) та племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри, двоюрідний дід (баба) та двоюрідний онук (онука); 13) діти подружжя, колишнього подружжя, наречених, осіб, які мають спільну дитину (дітей), які не є спільними або всиновленими; 14) опікуни, піклувальники, їхні діти та особи, які перебувають (перебували) під опікою, піклуванням; 15) прийомні батьки, батьки-вихователі, патронатні вихователі, їхні діти та прийомні діти, діти-вихованці, діти, які проживають (проживали) в сім`ї патронатного вихователя.

Згідно з ч. 3 вищевказаної статті дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству поширюється також на інших родичів, інших осіб, які пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки, за умови спільного проживання, а також на суб`єктів, що здійснюють заходи у сфері запобігання та протидії домашньому насильству.

При цьому, матеріали справи не містять жодних доказів родинних зв?язків між потерпілим ОСОБА_2 , відносно якого вчинено насильство, та особою, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ..

Окрім того не долучено характеризуючих даних щодо особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Вважаю, що без усунення вказаних недоліків судовий розгляд справи не можливий, оскільки суддя не може виходити за межі адміністративного протоколу і самостійно встановлювати ці обставини.

За змістом ст. 278 КУпАП, при виявлені недоліків в протоколі про адміністративне правопорушення, складеному всупереч ст. 256 КУпАП, або в інших матеріалах, що перешкоджають або унеможливлюють об`єктивний розгляд справи, особа, що провадить підготовку до розгляду справи, повертає матеріали справи відповідному органу, що порушив провадження в адміністративній справі на доопрацювання.

При цьому, приймаючи рішення про повернення справи для доопрацювання, суд враховує позицію Верховного Суду України, згідно якої визнано правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог ст. 256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного дооформлення (п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 23.12.2005 року № 14). Позицію ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладену у п.12 Постанови Пленуму від 17.10.2014 р. «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення», згідно якої норми КУпАП не забороняють повернення протоколу про адміністративне правопорушення, складеного не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог статті 256 цього Кодексу, вмотивованою постановою суду для належного оформлення.

Враховуючи викладене, з метою всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи, матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП слід повернути до батальйону № 2 полку патрульної поліції в м. Біла Церква та Білоцерківського району Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції.

Також, звертаю увагу, що ч. 3 ст. 38 КУпАП визначено шестимісячний строк притягнення особи до адміністративної відповідальності, у зв`язку з чим, після усунення недоліків, вище вказаний матеріал терміново підлягає направленню до суду для повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи і винесення обґрунтованої постанови.

Керуючись ст. 7, 251, 256, 268, 278, 280 КУпАП,

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 про направлення справи на доопрацювання - задовольнити.

Адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП ОСОБА_1 , повернути до батальйону № 2 полку патрульної поліції в м. Біла Церква та Білоцерківського району Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції (09401, вул. Сергія Цимбала, буд. 44, смт. Ставище, Білоцерківський район, Київська область) для належного оформлення.

Постанова остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя І. Г. Батовріна