П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 грудня 2025 року cуддя Подільського районного суду м.Києва Денисов О. О. , розглянувши справу про адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 163-2 КУпАП стосовно

ОСОБА_1 , рік та дата народження невідомі, РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу №544/31-00-04-03-03-14 від 08 жовтня 2025 року, головним державним інспектором Єрешко Катериною Анатоліївною, за результатами камеральної перевірки ДП «Управління відомчої воєнізованої охорони», (), місцезнаходження: Україна, 04080, м. Київ, вул. Кирилівська, буд. 85, ОСОБА_1 , головний бухгалтер ДП «Управління відомчої воєнізованої охорони», вчинила правопорушення: несвоєчасне подання посадовими особами підприємств платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів, а саме: в порушення вимог п. 57.1 ст. 57 Податкового кодексу від 02.12.2010 №2755-VI зі змінами та доповненнями, в частині несвоєчасної сплати узгодженого податкового зобов`язання з частини чистого прибутку та авансових внесків за (півріччя 2025 року, що призвело до виникнення податкового боргу (акт перевірки від 28.08.2025 №1899 (Ж5/31-00-04-03-03-14)), чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 1ст. 163-2 КУпАП.

В судовому засіданні захисник особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - Леус І.П. зазначив, що справа підлягає закриттю через закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 КУпАП.

Вказав, що ОСОБА_1 провину в учиненому визнає та щиро розкаюється.

Крім цього, до матеріалів справи долучив довідку згідно якої станом на граничний термін сплати податкових зобов`язань зі сплати частини чистого прибутку та авансового внеску з податку на прибуток за перше півріччя 2025 р., 19.08.2025 року на поточному рахунку ДП «Управління ВОХОР» був залишок коштів.

Частиною першою статті 163-2 КУпАП передбачена відповідальність за неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів).

Отже, спеціальним суб`єктом вищезазначеного адміністративного правопорушення є посадові особи підприємств, установ та організацій, тобто, голова правління, президент, генеральний директор, директор, заступник директора, головний бухгалтер незалежно від форм власності підприємств.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається в неподанні або несвоєчасному поданні платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів), що відображено у протоколі про адміністративне правопорушення із зазначенням часу вчинення правопорушення та інших обставин відповідно до ст. 256 КУпАП.

Відповідно до п. 57.1 ст. 57 Податкового кодексу України, платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до ст. ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ст. 15 ПК України визначено, що платниками податків визнаються фізичні особи (резиденти і нерезиденти України), юридичні особи (резиденти і нерезиденти України) та їх відокремлені підрозділи, які мають, одержують (передають) об`єкти оподаткування або провадять діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування згідно з кодексом або податковими законами, і на яких покладено обов`язок із сплати податків та зборів згідно з Кодексом.

Відповідно до п. 16.1 ст. 16 ПК України платник податків зобов`язаний, зокрема, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів, сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених Кодексом та законами з питань митної справи; подавати контролюючим органам інформацію, відомості про суми коштів, не сплачених до бюджету в зв`язку з отриманням податкових пільг (суми отриманих пільг) та напрями їх використання (щодо умовних податкових пільг - пільг, що надаються за умови використання коштів, вивільнених у суб`єкта господарювання внаслідок надання пільги, у визначеному державою порядку.

Згідно п. 36.1 ст. 36 ПК України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.

Згідно п. 38.1 ст. 38 ПК України виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Відповідальність платника за порушення правил сплати грошового зобов`язання встановлена п.п. 124.1 - 124.3 ст. 124 Кодексу, а саме «У разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах:

при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу;

при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Ст. 75 ПК України врегульовано види перевірок. Так, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також може бути, зокрема, своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Згідно п. 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Згідно п. 86.2 ст. 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Так, підставою для складання вказаного протоколу про адміністративне правопорушення №№544/31-00-04-03-03-14 від 08 жовтня 2025 року стали відомості, викладені в акті про результати камеральної перевірки ДП «Управління відомчої воєнізованої охорони».

В свою чергу, у акті про результати камеральної перевірки ДП «Управління відомчої воєнізованої охорони» в частині своєчасності сплати до бюджету частини чистого прибутку та авансового внеску за півріччя 2025 року, встановлено порушення ДП «Управління відомчої воєнізованої охорони» в частині несвоєчасної сплати узгодженого податкового зобов`язання з частини чистого прибутку та авансового внеску за півріччя 2025 року за кодами платежу 11020100 «Податок на прибуток підприємств і організацій, що перебувають у державній власності» та 21010100 «Частина чистого прибутку (доходу) господарських організацій (державних унітарних підприємств та їх об`єднань), що вилучається до державного бюджету відповідно до закону», що призвело до виникнення податкового боргу.

З вищевказаного акту камеральної перевірки вбачається, що граничним терміном сплати узгодженого податкового зобов`язання з частини чистого прибутку є 19.08.2025, однак податкове зобов`язання фактично сплачено 22.08.2025 року, що свідчить про порушення строків своєчасної сплати.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП, підтверджується повністю дослідженими в судовому засіданні доказами:

- відомостями з протоколу про адміністративне правопорушення №544/31-00-04-03-03-14 від 08 жовтня 2025 року, що складений у відповідності до вимог ст. 256 КУпАП;

- актом про результати камеральної перевірки ДП «Управління відомчої воєнізованої охорони» в частині своєчасності сплати до бюджету частини чистого прибутку та авансового внеску за півріччя 2025 року від 28.08.2025 №1899 (Ж5/31-00-04-03-03-14), яким виявлені вищевказані порушення податкового законодавства;

- письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 08.10.2025, в яких остання підтвердила обставини викладені в протоколі щодо несвоєчасної сплати узгодженого податкового зобов`язання з частини чистого прибутку та авансових внесків.

При цьому, жодних документів, що підтверджують неможливість платника податків своєчасно виконати свій обов`язок, у тому числі обов`язок своєчасно подати платіжні доручення на перерахування належних до сплати податків та зборів, до матеріалів справи не долучено.

Зі змісту акту про результати камеральної перевірки в частині своєчасності сплати до бюджету частини чистого прибутку та авансового внеску, граничним терміном подання платіжного доручення до установи банку на сплату податкового зобов`язання з податку на прибуток є 19.08.2025, фактично сплачено 22.08.2025. Отже, починаючи з 20.08.2025 строк пропущено, а тому суд вважає, що з моменту вчинення правопорушення пройшло більше трьох місяців. Таким чином, станом на дату розгляду справи, закінчилися строки накладення адміністративного стягнення. Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу. Нормами КУпАП прямо не передбачено необхідності визнання вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення у випадку закриття провадження у справі.

Однак, ч. 2 ст. 283 КУпАП не містить будь-яких винятків щодо постанов про закриття провадження у справі про адміністративні правопорушення, тому виконання вимог щодо постанови, передбачені цією статтею, є обов`язковим і для цього виду постанов.

Тлумачення абзацу першого статті 247 КУпАП дає змогу дійти висновку, що встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення , у тому числі й вини особи у його вчиненні.

Відповідно до п. 7 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю через закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу. Вказана норма КУпАП не містить положень про наявність у суду повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення.

Однак, відповідно до ч. 2 статті 38 КУпАП стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - шостій цієї статті.

Тому п. 7 ч. 1 статті 247 КУпАП необхідно застосовувати у взаємозв`язку з іншими нормами.

Так, п. 7 ч. 1 статті 247 КУпАП містить посилання саме на ст. 38 КУпАП, яка підлягає застосуванню лише у випадку, якщо наявна вина особи і існують підстави для накладення адміністративного стягнення.

Враховуючи, що з дня вчинення адміністративного правопорушення минуло більш як три місяці, на даний час закінчився строк, встановлений статтею 38 КУпАП, в межах якого може бути накладене адміністративне стягнення, а тому провадження в даній справі підлягає закриттю на підставі п.7 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Ураховуючи викладене, керуючись ст. 23, 33, ч. 1 ст. 163-2, 247, 283, 284, 287, 294, 303, 307, 308 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , рік та дата народження невідомі, РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 , рік та дата народження невідомі, РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП закрити на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених частиною 2 статті 38 цього Кодексу.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення, шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з дня її винесення.

Суддя О. О. Денисов