Провадження №3/447/1911/25
Справа №447/3494/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.11.2025 місто Миколаїв

Суддя Миколаївського районного суду Львівської області Джус Р.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з ВПД №1 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який працює слюсаром у ЛКАТП1, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

за участю особи, яка притягається до

адміністративної відповідальності: ОСОБА_1 ,

встановив:

06.09.2025 близько 16 год. 00 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи у кафе «Оболонь», що по проспекту Шевченка, 30, вчинив словесний конфлікт з ОСОБА_2 в ході якого висловлювався нецензурною лайкою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Таким чином, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення передбачене ст.173 КУпАП.

Допитаний в судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненому адміністративному правопорушення передбаченому ст. 173 КУпАП визнав у повному обсязі.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, вивчивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Згідно з положеннями ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності із законом.

Згідно із ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як передбачено ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком), визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.251 КУпАП України, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

На підставі ст.252 КУпАП оцінка доказів при розгляді справ про адміністративні правопорушення ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

Диспозиція ст.173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Хоча законодавство України не містить чіткого визначення поняття громадського порядку, однак безперечним є те, що він полягає у таких обумовлених потребами суспільства врегульованих правовими та іншими соціальними нормами умовах, які мають на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, створення нормальних, максимально сприятливих умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у 1) нецензурній лайці в громадських місцях, 2) образливому чіплянні до громадян та 3) інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення за ст.173 КУпАП, - дрібного хуліганство - є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Суб`єктивна сторона цього адміністративного правопорушення характеризується наявністю вини у формі як прямого так і непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 вчинив словесний конфлікт з ОСОБА_2 в ході якого висловлювався нецензурною лайкою, тобто вчинив дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Окрім визнання ОСОБА_1 своєї вини у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, його вина підтверджується наступними доказами:

-протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №989156 від 22.10.2025, з якого вбачається, що 06.09.2025 близько 16 год. 00 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи у кафе «Оболонь», що по проспекту Шевченка, 30, вчинив словесний конфлікт з ОСОБА_2 в ході якого висловлювався нецензурною лайкою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян. У графі пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, по суті порушення ОСОБА_1 вказав: «провину визнаю»;

-постановою про закриття кримінального провадження від 24.09.2025, відповідно до якої кримінальне провадження за №0000104 від 08.09.2025, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.125 КК України, закрито у зв`язку із встановлення відсутності складу кримінального проступку;

Також до матеріалів справи долучено рапорт ДОП СП ВПД №1 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції Андрія Яремка від 22.10.2025.

Суддя вважає, що вказаний рапорт за своїм правовим змістом не є доказом, проте є документом, якими поліцейський інформує керівництво про обставини події, законність та обґрунтованість дій поліцейських. Вказаний документ містить дані, які повністю узгоджуються з іншими доказами по справі та доповнюють їх.

Зазначені вище докази винуватості ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є такими, що доповнюють одне одного, повними, безсумнівними, належними та допустимими, оскільки у відповідності до ст.ст.251,252 КУпАП, прямо підтверджують існування обставин, що підлягають доказуванню у справі про адміністративне правопорушення, а також є такими, що зібрані в порядку, встановленому законом.

Протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №989156 від 22.10.2025, відносно ОСОБА_1 , складений уповноваженою особою, і в матеріалах справи відсутні докази оскарження дій посадової особи, що його складала, в порядку, передбаченому чинним законодавством.

Відповідно до ст.33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Вирішуючи питання про накладання адміністративного стягнення на ОСОБА_1 , суддя враховує характер вчиненого ним правопорушення, особу порушника, його відношення до скоєного та вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_1 стягнення у виді штрафу.

Окрім цього, у відповідності до положень ст.40-1 КпАП України, слід також стягнути з нього судовий збір.

Керуючись статтями 24, 27, 40-1, 173, 283, 284 КУпАП України, суддя,

п о с т а н о в и в :

визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 7 (семи) неоподатковуваних мінімумів громадян, що становить 119 гривень 00 копійок (сто дев`ятнадцять гривень нуль копійок).

Стягнути з ОСОБА_1 в користь держави судовий збір в розмірі 605 гривень 60 копійок (шістсот п`ять гривень шістдесят копійок).

Роз`яснити, що штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу у встановлений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

Згідно ч.2 ст.308 КУпАП у порядку примусового виконання постанови, про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з порушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу, витрати на облік зазначеного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Львівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Миколаївський районний суд Львівської області.

Суддя Роман ДЖУС