Провадження № 3/554/2191/2025
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

«24» листопада 2025 року м. Полтава

Шевченківський районний суд міста Полтави у складі:

головуючого - судді Сметаніної А.В.,

за участі секретаря Злобинець Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Полтава в режимі відеоконференції адміністративний матеріал, який надійшов з Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області (36003, м. Полтава, вул. Сковороди, 2-Б) у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки Київської області, громадянки України, місце роботи невідоме, проживаючої за адресою (згідно протоколу): АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою (зі злів ОСОБА_1 ): АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

- за ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

28 серпня 2025 року о 15 годині 25 хвилин, в м.Полтава, по вул. Небечної Сотні, 5, біля під?їзду №2, ОСОБА_1 вчинила дрібне хуліганство, а саме, керуючи транспортним засобом Lincoln, модель Aviator, д.н.з. НОМЕР_2 , безпідставно, протягом тривалого часу, використовувала звуковий сигнал автомобіля (клаксон), чим порушила громадський порядок та спокій громадян. У подальшому розмістила в соціальній мережі «Інстаграм» відеозапис, на якому висловилась на адресу ОСОБА_2 образливими словами та виклала його фото, чим продовжила порушувати громадський порядок та спокій громадян та проявила неповагу до суспільства, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 адвокат Дробаха А.Е. просить закрити справу за ст. 173 КУпАП відносно ОСОБА_1 на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв?язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, про що надав письмові заперечення. Також в судовому засіданні зазначив, що складений протокол не відповідає вимогам Інструкції про оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, що затверджений наказом МВС від 06.11.2015, а саме протокол оформлений не розбірливом почерком, права та обов?язки ОСОБА_1 не роз?яснювались, ОСОБА_1 була позбавлена можливості надати пояснення і зауваження, примірник протоколу ОСОБА_1 не вручався, в графі свідки не міститься інформації щодо них, хоча їх письмові пояснення долучені до протоколу. Також протокол складений не протягом 24 годин, як передбачено ст. 254 КУпАП, з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення. Крім того, навіть якщо ОСОБА_1 і використовувала звуковий сигнал автомобіля, то це не є порушенням громадського порядку. Жодна норма ПДР чи КУпАП не передбачає, що неправомірне користування звуковим сигналом є дрібним хуліганством. Також, відсутні докази того, що сигнал був «довгим» чи «тривалим», оскільки це є суб?єктивним баченням. Між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виникла конфліктна ситуація з приводу перешкоди проїзду для транспортного засобу ОСОБА_1 , таку перешкоду створив транспортний засіб ОСОБА_2 . Крім того, термін «придурок» є оціночним судженням та не може розцінюватись як нецензурна лайка чи образливе висловлювання. До того ж не зрозуміло, що таке висловлювання відноситься саме до ОСОБА_2 .

Представник ОСОБА_1 адвокат Шевченко Д.С. також просить закрити справу за ст. 173 КУпАП відносно ОСОБА_1 , у зв?язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення. Зазначила, що в діях ОСОБА_1 відсутнє дрібне хуліганство, використання звукового сигналу автомобіля не є порушенням громадського порядку. Такі дії кваліфікуються за іншою статтею КУпАП. Нецензурної лайки чи образливих висловлювань з боку ОСОБА_1 не було, образливого чіпляння до громадян чи інших подібних дій вона не вчиняла. Зі слів ОСОБА_1 вона лише хотіла проїхати у дворі і не могла цього зробити через припарковане авто ОСОБА_2 .

ОСОБА_1 в судове засідання не з?явилась, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, була присутня в судовому засідання 19.11.2025 о 09.00 годин та зобов?язана явкою в судове засідання на 24.11.2025 року на 16.00 годин. Представники ОСОБА_1 не заперечували проти розгляду справи за її відсутності.

У зв?язку з тим, що інтереси ОСОБА_1 в судовому засіданні представляли адвокати Дробаха А.Е. та Шевченко Д.С., з метою недопущення порушення строків розгляду адміністративної справи, а також виконання вимог ст. 38 КУпАП, судом прийнято рішення про розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 в присутності її захисників.

Допитаний потерпілий ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснив, що 28.08.2025 року, близько 15.25 годин він приїхав у свій двір на автомобілі Nissan, модель Murano, д.н.з. НОМЕР_3 , заїхав у двір, в якому проживає. Оскільки вільних паркоміць не було, запаркував автомобіль вздовж дороги, без порушень ПДР, пересвідчився, щоб паркування не заважало проїзду іншим транспортним засобам та пішов до квартири занести особисті речі і забрати дружину та дітей, які вже були зібрані. Це зайняло десь 3 хвилини. Коли вони спустились до машини, він помітив, що позаду його автомобіля знаходиться автомобіль марки Lincoln, під керуванням незнайомої жінки, вона не могла проїхати повз його машину, як він зрозумів через відсутність водійських навичок. Вона зробила йому зауваження, що його авто заважає проїзду, була емоційною. Він почав всаджувати дітей в автокрісло свого авто, щоб від?їхати, але вона казала, що викличе поліцію. Потім взяла свій телефон та почала його знімати без його дозволу, а потім нажала на звуковий сигнал, тримаючи його протягом 2 хвилин. З вікон почали виглядувати сусіди, не розуміючи, що відбувається. Він всадив дітей в авто крісла, які знаходились в авто, пристебнув їх ременями безпеки та від?їхав, щоб вона могла проїхати. Потім через півтори години ОСОБА_1 виклала відео історію на своїй сторінці в «Інстаграм» та, коментуючи події, виклала фото його автомобіля, його фото, обізвавши його образливим словом «придурок», чим завдала йому моральної шкоди. В матеріалах справи наявні письмові пояснення свідків, які в цей момент були в квартирах або у дворі. Вважає, що в діях ОСОБА_1 наявний склад ст. 173 КУпАП, своїми діями вона порушила громадський порядок та спокій громадян.

Суд, вислухавши пояснення представників ОСОБА_1 адвокатів Дробаху А.Є., Шевченко Д.С., показання потерпілого ОСОБА_2 , дослідивши зібрані по справі докази, вивчивши матеріали справи, приходить до наступних висновків:

Згідно зі статтею 1 КУпАП завданням цього Кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їхньої компетенції відповідно до закону.

З вимог ч. 1 ст. 9 КУпАП вбачається, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Згідно ст. ст. 245, 252, 280 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно вимог ст. 251 КупАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складення протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Адміністративна відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян (дрібне хуліганство).

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, образливим чіплянням та іншими подібними діями, що порушують громадський порядок і спокій громадян, призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об?єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об?єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов?язковою ознакою об?єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Також обов?язковою ознакою об?єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП підтверджується доданими до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №397448 від 30.10.2025 року доказами: рапортами працівників Полтавського ВП ГУНП в Полтавській області, заявою ОСОБА_2 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП від 02.09.2025, письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 02.09.2025, ОСОБА_3 від 02.09.2025, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , а також DVD-R диском та флеш-носієм з відеозаписом.

Згідно письмових пояснень ОСОБА_2 , 28.08.2025 року, близько 15.25 годин він приїхав у свій двір на автомобілі Nissan, модель Murano, д.н.з. НОМЕР_3 , заїхав у двір, в якому проживає. Оскільки вільних паркоміць не було, запаркував автомобіль вздовж дороги, без порушень ПДР, пересвідчився, щоб паркування не заважало проїзду іншим транспортним засобам та пішов до квартири занести особисті речі і забрати дружину та дітей, які вже були зібрані. Близько 15.30 годин, з дружиною та дітьми вони спустились до машини, побачили, що позаду його автомобіля знаходиться автомобіль марки Lincoln, під керуванням незнайомої жінки. Вона не могла проїхати повз його машину, як він зрозумів через відсутність водійських навичок, через що повела себе неадекватно, вчинивши сварку, під час якої проявляла неповагу до мешканців двору, затиснувши звуковий сигнал (клаксон) автомобіля, бездумно утримуючи його протягом 2 хвилин, посміхаючись при цьому. Утримання звукового сигналу навмисно тривало доки він не здійснив посадку дітей у дитячі авто-крісла, пристебнув їх ременями безпеки та поїхав з місця події. Даними протиправними діями вищезазначена особа налякала малолітніх дітей, створила надмірний шум, чим порушила громадський порядок та спокій жителів будинку АДРЕСА_3 , що викликало конфлікт та обурення. Також 28.08.2025 через декілька годин ОСОБА_1 у власному профілі dr.svetlana_puzanova в соціальній мережі Instagram розмістила зображенням запаркованого автомобіля марки Nissan, модель Murano, чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_4 та сама повідомила, що використовувала сигнал автомобіля, а також висловила на його адресу наклеп та образу, а саме «придурок», що принизило його честь і гідність. Від свідків даної події йому стало відомо, що після вчинення ОСОБА_1 вищевказаного адміністративного правопорушення до неї підійшов чоловік ОСОБА_9 , який зробив ОСОБА_1 зауваження з приводу бездумного утримання тривалого часу звукового сигналу (клаксону) автомобіля та повідомив, що місця для її проїзду на автомобілі було достатньо.

Аналогічними письмовими поясненнями свідка ОСОБА_3 .

Згідно письмових пояснень свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , останні стали свідками того, як 28.08.2025, близько 15.30 годин, сусід ОСОБА_2 запаркував авто вздовж дороги за відсутністю місць для паркування і пішов додому. Незабаром під?їхало авто Lincoln, за кермом була жінка, яка не змогла проїхати, хоча до цього інші авто проїжджали. Вона сигналила спочатку недовго, а коли вийшов сусід з дружиною та дітьми та почав садити дітей в машину, вона почала сваритись, щоб негайно їй дали дорогу, а потім нажала на сигнал та тримала його близько 2 хвилин, хоча автомобіль Nissan не заважав їй проїхати. Дії водія утворили надмірний шум, що викликало конфлікт та обурення серед мешканців, налякало малолітніх дітей, одна дитина прокинулась та розплакалась, чим було порушено громадський порядок.

Окрім цього, з письмових пояснень свідка ОСОБА_8 також, вбачається, що коли сусід збирався вже їхати, підбіг чоловік водійки, почав нецензурно лаятись і сказав дружині, що вона могла спокійно проїхати.

Суд зауважує, що клопотань про безпосередній допит свідків в судовому засіданні учасниками справи заявлено не було.

Також в судовому засіданні було досліджено відеозапис події, відповідно до якого ОСОБА_1 у власному профілі dr.svetlana_puzanova в соціальній мережі Instagram розмістила зображення автомобіля марки Nissan, модель Murano, чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_4 та фото водія вказаного транспортного засобу, як встановлено судом, ОСОБА_2 , при цьому, коментуючи вищезазначену подію, повідомила, що використовувала сигнал автомобіля, а також висловила слово «придурок».

Оскільки, з відеозапису вбачається, що ОСОБА_11 коментувала саме вищеописану ситуацію та дії водія автомобіля марки Nissan, модель Murano, чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_4 , то, суд вважає, що слово «придурок» було висловлено саме відносно ОСОБА_2 , який і був водієм вказаного автомобіля, а не будь-кого іншого, на чому в судовому засіданні наполягала сторона захисту.

В судовому засіданні ОСОБА_2 повідомив, що такий вислів образив його, принизив його честь і гідність, чим була завдана йому моральна шкода.

Суд відхиляє доводи сторони захисту, що вислів «придурок» є оціночним судженням, оскільки, воно не виражає власну, суб?єктивну думку а є грубим, принизливим, лайливим словом, яке використовується для висловлення негативного ставлення. При цьому, оціночне судження, натомість, висловлює особисту думку або ставлення, яке можна підтвердити або спростувати, і не містить грубих висловлювань.

Суд наголошує, що для кваліфікації дій особи за ст. 173 КУпАП необхідна наявність у вказаної особи хуліганського мотиву, оскільки хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок та спокій громадян, і здебільшого позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов?язаного з неповагою до особи, людської честі та гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Отже, хуліганські спонукання - головна відмінна риса діянь, що кваліфікуються за ст. 173 КУпАП. Дрібне хуліганство вчиняється безпричинно, із-за неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Натомість, вчинення подібних діянь з інших, не хуліганських мотивів, може утворювати інший вид правопорушень, тобто, діяння не може кваліфікуватися за ст. 173 КУпАП, як вчинене з хуліганських мотивів, якщо воно вчинене за інших спонукань (приводів), зокрема, як відповідна реакція на поведінку потерпілих або інших осіб.

Аналізуючи всі зібрані у справі докази, суд вважає, що ОСОБА_1 , перебуваючи у житловій зоні (дворі) в м.Полтава, по вул. Небесної Сотні, 5, біля під?їзду №2, не зважаючи на те, що ОСОБА_2 вже здійснював посадку дітей в свій автомобіль і мав намір від?хати, щоб надати дорогу автомобілю під керуванням ОСОБА_1 , безпідставно використала звуковий сигнал автомобіля (клаксон) в житловій зоні, чим утворила надмірний шум у житловій зоні (дворі), що викликало обурення у мешканців двору, налякало малолітніх дітей, чим було порушено їх спокій та громадський порядок, а в подальшому, розмістила в соціальній мережі «Інстаграм» відеозапис, виклавши фото автомобіля марки Nissan, модель Murano, чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_4 та фото його водія, тобто ОСОБА_2 , висловившись на адресу водія вказаного автомобіля, тобто ОСОБА_2 грубим, образливим та лайливим словом «примурок».

Таким чином, зібрані працівниками поліції докази, які долучені до матеріалів справи, стосуються фактичних обставин справи, є належними та допустимим, та в своїй сукупності відповідають стандарту доказування «поза розумним сумнівом».

Суд вважає, що такі дії ОСОБА_1 були обумовлені саме хуліганськими мотивами, прагненням порушити громадський порядок і спокій громадян, а не, як зазначила в судовому засіданні сторона захисту, мотивом проїзду автомобіля по житловій зоні.

Всі доводи представників ОСОБА_1 не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи, спростовуються зібраними по справі доказами та розцінюються судом як версія захисту.

При цьому суд не оцінює дії водіїв ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в частині відповідності чи не відповідності вимогам ПДР України, оскільки це, в даному випадку, не впливає на встановлення в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Щодо невідповідності протоколу вимогам КУпАП та Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої постановою МВС від 06.11.2015 № 1376, про що в судовому засіданні наголошував адвокат Дробаха А.Е., то суд вважає їх такими, які не ґрунтуються на вимогах закону.

Так, дійсно, відповідно до ч.2 ст. 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

З матеріалів справи вбачається, що події мали місце 28.08.2025, а протокол складено 30.10.2025.

Разом з тим, до матеріалів справи долучені рапорти працівників Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області, з яких вбачається, що, з метою опитування ОСОБА_1 та притягнення її до відповідальності, були здійснені неодноразові виходи за місцем її проживання, де остання категорично відмовлялась відчиняти двері помешкання, на телефонні дзвінки не відповідала та постійно їх ігнорувала. На запрошення самостійно з?явитись до Полтавського РУП ніяким чином не реагувала. В подальшому, 30.10.2025 о 09.00 годин ОСОБА_1 було виявлено на вул. Шевченка, 100 в м.Полтава та складено протокол за ст. 173 КУпАП, остання в черговий раз ухилилась від складання та підпису у протоколі, що зафіксовано на бодікамеру №АК7757378 (відео долучено до протоколу).

З аналізу вимог ст.ст. 254, 256, 268, а також Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої постановою МВС від 06.11.2015 № 1376, вбачається, що складення протоколу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності є порушенням вимог КУпАП та відповідної Інструкції.

Отже, оскільки ОСОБА_1 тривалий час ухилялась від складення та ознайомлення з протоколом, останній був складений лише 30.10.2025 року після встановлення її місця знаходження та можливості скласти протокол у її присутності.

Відповідно до ч.3 ст. 256 КУпАП та вимог Інструкції, у разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це.

В протоколі серії ВАД 397448 від 30.10.2025, складеного відносно ОСОБА_1 зазначено, що остання відмовилась від підпису, надання пояснень та отримання другого примірнику протоколу, на підтвердження чого в матеріалах справи наявні рапорти працівників поліції.

Рішенням Конституційного Суду України від 22.12.2010 року №23-рп2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України.

Згідно положень ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За змістом завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення та загальних норм Конституції України, а також Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, вина особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути доведена належними доказами, а будь-які сумніви і протиріччя повинні трактуватися на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Отже, враховуючи, що судом не встановлено недотримання працівником поліції вимог ст. 254, 255, 256 КУпАП, а також вимог Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої постановою МВС від 06.11.2015 № 1376, при складенні протоколу про адміністративне правопорушення, суд, оцінюючи кожен наведений доказ за своїм внутрішнім переконанням, вважає їх належними, допустимими та достовірними, а їх сукупність є достатньою для того, щоб покласти в основу вказаного судового рішення щодо доведеності вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Таким чином, у діях ОСОБА_1 містяться ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, згідно якої передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самими правопорушником, такі і іншими особами.

Відповідно до ст. 33 КУпАП при накладанні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь його провини, майновий стан, обставини, які пом`якшують та обтяжують відповідальність.

З огляду на характер вчиненого правопорушення та суспільну небезпечність вчиненого, враховуючи особу правопорушниці, інші обставини в справі, вважаю за можливе призначити ОСОБА_1 адміністративне стягнення у межах санкції статті, у вигляді мінімального штрафу.

Крім того, відповідно ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

При цьому, згідно п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, судовий збір справляється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлюється Законом України «Про державний бюджет» на відповідний календарний рік та станом на 01 січня 2025 року згідно Закону України «Про державний бюджет на 2025 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 3 028 грн.

Таким чином, із ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір в розмірі 605 грн. 60 коп.

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Призначити ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 3 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одну) гривню 00 копійок в дохід держави отримувач коштів: ГУК у Полтавській області/м. Полтаві/21081100; код отримувача (код ЄДРПОУ): 37959255; Банк: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку (IBAN): UA0016719; код класифікації доходів бюджету: 21081100). Стягувач Полтавський РУП ГУНП в Полтавській області (36003, м. Полтава, вул. Сковороди, 2-Б).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок (отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача UA0026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106. Стягувач ТУ ДСА України у Полтавській області (вул. Соборності, 17, м. Полтава, Полтавська область, 36014, код ЄДРПОУ - 26304855).

Строк пред`явлення постанови до виконання до 24 лютого 2026 року.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у 15-денний строк з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення, в порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Шевченківський районний суд міста Полтави протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Шевченківського районного

суду міста Полтави: Аліна СМЕТАНІНА