ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2025 року

м. Хмельницький

Справа № 676/7295/24

Провадження № 33/820/820/25

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Хмельницького апеляційного суду Преснякова А.А. розглянула у відкритому судовому засіданні у місті Хмельницькому апеляційну скаргу особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на постанову судді Новоушицького районного суду Хмельницької області від 03 листопада 2025 року, якою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185-3 КУпАП, та

ВСТАНОВИЛА:

Короткий зміст оскаржуваного судового рішення та встановлені судом обставини

Відповідно до постанови судді, у провадженні судді Новоушицького районного суду Хмельницької області Олійник А.О. знаходиться справа за заявою ОСОБА_1 про перегляд за виключними обставинами рішення Новоушицького районного суду Хмельницької області у цивільній справі №676/7295/24.

21 жовтня 2025 року ухвалою суду залишено без руху заяву ОСОБА_1 про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цивільній справі №676/7295/24 та встановлено строк для усунення недоліків заяви.

30 жовтня 2025 року заявник ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» надіслав до Новоушицького районного суду Хмельницької області (судді Олійник А.О.) заяву, яка містить образливі нецензурні висловлювання на адресу суду, що свідчить про явну зневагу до суду.

Постановою судді Новоушицького районного суду Хмельницької області від 03 листопада 2025 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 185-3 КУпАП, та на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі вісімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1360 (одну тисячу триста шістдесят) грн. Стягнуто на користь держави судовий збір в розмірі 605 грн. 60 коп.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала

В апеляційній скарзі особа, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 просить постанову судді суду першої інстанції скасувати.

Зазначає, що відповідно до основних положень статті 145 ЦПК України суд спочатку застосовує попередження до учасників процесу та інших осіб, які порушують порядок, але у даному випадку попередження застосовано не було.

Звертає увагу, що у справі №676/7295/24 взагалі виносяться рішення, ухвали, постанови сумнівного характеру, будь-які заперечення, відзиви чи докази відповідача не беруться до уваги чи взагалі проігноровані.

Суд задовольняє позовні вимоги позивача, в яких проценти по кредиту (3.5% на день) перевищують в 17 разів тіло кредиту. Судді Новоушицького суду вважають, що дані умови відповідають принципам розумності та справедливості та не створюють ніякого дисбалансу для відповідача.

Проігноровано також Закон Президента України про нарахування відсотків не більше 1% на день.

Позиції учасників судового провадження

У судове засідання особа, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не з`явився, був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги, про поважні причини неявки не повідомив, що відповідно до вимог частини 6 статті 294 КУпАП, не перешкоджає проведенню апеляційного розгляду.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Мотиви суду

Відповідно до вимог статті 294 КУпАП, апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або необґрунтованим відхилення їх місцевим судом.

Згідно з вимогами статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Зі змісту статей 245, 280 КУпАП вбачається, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, а орган чи посадова особа при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зміст постанови судді має відповідати вимогам, передбаченим статтями 283 і 284 КУпАП. В ній, зокрема, потрібно навести докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

Відтак, у ході апеляційного розгляду встановлено, що зміст оскаржуваної постанови судді Нетішинського районного суду Хмельницької області від 03 листопада 2025 року про вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 185-3 КУпАП, відповідає вимогам статей 283-284 КУпАП, справу суддею першої інстанції розглянуто відповідно до вимог статті 280 КУпАП.

Суддею суду першої інстанції у ході судового розгляду встановлено, що 30 жовтня 2025 року заявник ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» надіслав до Новоушицького районного суду Хмельницької області (судді Олійник А.О.) заяву, яка містить образливі нецензурні висловлювання на адресу суду, що свідчить про явну зневагу до суду.

При визнанні ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 185-3 КУпАП, суддя суду першої інстанції взяв до уваги данні поданої ним заяви до Новоушицього районного суду Хмельницької області від 30 жовтня 2025 року, яка містить нецензурні висловлювання на адресу суддів.

Вважаю, що докази, які містяться у матеріалах справи, є належними, допустимими та достовірними, оскільки вони здобуті з додержанням процесуальної процедури, не суперечать фактичним обставинам справи і об`єктивно узгоджуються між собою, а їх сукупність є достатньою для прийняття рішення по справі.

Згідно з ст. 129 Конституції України за неповагу до суду чи судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності.

Відповідно до ст. 50 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом.

Згідно ч. 1 ст. 185-3 КУпАП неповага до суду, що виразилась у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до ста п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

За приписами статті 221-1 КУпАПмісцеві господарські та адміністративні суди, апеляційні суди та Верховний Суд розглядають справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 185-3 цього Кодексу.Справа розглядається суддею-доповідачем зі складу суду, що розглядає справу, під час розгляду якої вчинено правопорушення, передбачене статтею 185-3 цього Кодексу.

З матеріалів справи вбачається, що 30 жовтня 2025 року заявник ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» надіслав до Новоушицького районного суду Хмельницької області (судді Олійник А.О.) заяву, яка містить образливі нецензурні висловлювання на адресу суду, що свідчить про явну зневагу до суду.

Відповідно до п.16 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 року №8 «Про незалежність судової влади», у кожному випадку, коли буде встановлено, що особа вчинила умисні дії, які свідчать про неповагу до суду, необхідно вирішувати питання про притягнення винних до відповідальності за ст. 185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Положеннями ст. 33 КУпАП передбачено, що при накладені стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Апеляційний суд вважає, що адміністративне стягнення на ОСОБА_1 було накладено судом першої інстанції з дотриманням вимог статей 23, 33 КУпАП в межах санкції ч. 1 ст.185-3 КУпАП.

Стосовно посилань ОСОБА_1 на ст. 145 ЦПК України, згідно якої до учасників судового процесу та інших осіб за порушення порядку під час судового засідання або невиконання ними розпоряджень головуючого застосовується попередження, але у даному випадку попередження застосовано не було, то вони не заслуговують на увагу, з огляду на викладене .

Відповідно до вимог статей 143-144 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Заходами процесуального примусу є: 1) попередження; 2) видалення із залу судового засідання; 3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; 4) привід; 5) штраф.

Дійсно, ч.1 ст.145 ЦПК України передбачено, що до учасників судового процесу та інших Дійсно, ч.1 ст.145 ЦПК України передбачено, що до учасників судового процесу та інших осіб, присутніх у судовому засіданні, за порушення порядку під час судового засідання або невиконання ними розпоряджень головуючого застосовується попередження, а у разі повторного вчинення зазначених дій - видалення із зали судового засідання.

При цьому, стаття 144 ЦПК України передбачає види заходів процесуального примусу, які можливо застосовувати, зокрема при порушення порядку під час судового засідання або невиконання відповіднимиособами, розпоряджень головуючого. Однак, в таких діях не повинно бути ознак про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Разом з тим, статтею 216 ЦПК України передбачено обов`язки осіб, присутніх у залі судового засідання : учасники судового процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані беззаперечно виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

За прояв неповаги до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом. Питання про притягнення учасника справи або іншої особи, присутньої в залі судового засідання, до відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення правопорушення, для чого у судовому засіданні із розгляду справи оголошується перерва, або після закінчення судового засідання.

Твердження ОСОБА_1 про те, що у справі №676/7295/24 виносяться рішення, ухвали, постанови сумнівного характеру, а також будь-які заперечення, відзиви чи докази відповідача не беруться до уваги чи взагалі проігноровані, у даному випадку не є предметом розгляду справи про адміністративне правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185-3 КУпАП.

Таким чином, вважаю, що в апеляційній скарзі не наведено належних і достатніх підстав для спростування висновків суду першої інстанції, не було здобуто таких доказів і при проведенні апеляційного розгляду. Сукупність зібраних та досліджених доказів за своїм змістом та якістю дозволяють суду констатувати наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 185-3КУпАП.

Отже, суддя суду першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 185-3КУпАП, визначив вид стягнення і його розмір у межах, установлених частиною 1 статті 185-3 КУпАП.

З урахуванням наведеного, доходжу висновку про відмову у задоволенні апеляційної скарги особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , оскільки відсутні підстави для скасування постанови судді та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, апеляційні доводи є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись статтями 285, 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову судді Новоушицького районного суду Хмельницької області від 03 листопада 2025 року, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 185-3КУпАП, залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя