Провадження № 3/638/6308/25
ПОСТАНОВА

Іменем України

28 листопада 2025 року м. Харків

Шевченківський районний суд міста Харкова у складі судді Тимченка А.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП,-

в с т а н о в и в:

06 листопада 2025 року о 17-15 в ході рибного надзору на Печенізькому водосховищі поблизу сел. Печеніги Чугуївського району Харківської області було виявлено ОСОБА_1 , що ловив рибу забороненим знаряддям лову спінінгом, з трійником з грузилом «драч», яку обірвав у воді, вловив рибу товстолоб 1 шт., методом багріння, та вловив рибу товстолоб 1 шт. вагою 7,3 кг, чим заподіяно матеріальну шкоду у розмірі 3638,00 грн. Вказаними діями порушив р. 4 п. 1 пп.8 та р. 4 п. 1 пп.1 Правил любительського рибальства, за що відповідальність передбачена згідно з ч. 4 ст. 85 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 провину визнав, просив суворо не карати, на підтвердження чого надав відповідну заяву.

Завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності (ст. 245 КУпАП).

Згідно з ч. 1 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ст. 9 КУпАП).

Грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову) тягне за собою адміністративну відповідальність відповідно до ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Згідно з пп. 8 п. 1 та пп. 1 п. 2 Розділу 4 Правил любительського рибальства, затверджених Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 19 вересня 2022 року № 700, забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову одинарними з`єднаними між собою, подвійними і потрійними гачками без блешні, природної або штучної принади. Забороняється добування (вилов) методом багріння.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами тощо.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 252 КУпАП).

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що винність ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, знайшла своє повне підтвердження в суді та підтверджується наступними доказами:

- Протоколом про адміністративне правопорушення серія ХА № 000385 від 06 листопада 2025 року;

- Описом-оцінкою знарядь лову, іншого рибальського майна, плавучих та інших транспортних засобів від 096.11. 2025 року;

- Розрахунком матеріальної шкоди від 06.11.2025, яка становить 3638,00 грн;

- копією Акту приймання-передачі водних біоресурсів на відповідальне зберігання від 06.11.2025.

Вище перелічені докази у розумінні ст. 251 КУпАП України суд визнає належними, допустимими, та такими, які повністю доводять вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, за обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення серія ХА № 000385 від 06 листопада 2025 року.

Таким чином, суд вважає доведеним вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, тобто грубе порушення правил рибальства.

При призначенні стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1 , ступінь його вини. Обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення згідно зі ст. 34, 35 КУпАП, не встановлено.

На підставі вищевказаного, з урахуванням особи, ступеню вини, а також характеру вчиненого правопорушення, суд вважає, що на ОСОБА_1 слід накласти стягнення у вигляді штрафу в розмірі 20 (двадцяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення та незаконно добутих водних живих ресурсів, що є достатньою мірою відповідальності з метою його виховання, а також запобігання вчиненню нових правопорушень.

На підставі ст. 40-1 КУпАП суд стягує з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 605,60 грн.

Щодо стягнення матеріальної шкоди в розмірі 3638,00 грн, яка завдана рибному господарству України, про яку просить т.в.о. начальника Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Харківській області у супровідному листі, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 1, 3 статті 40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Частиною 1 статті 167 ЦК України визначено, що держава діє у цивільних відносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин.

За змістом частини 1 статті 170 ЦК України, держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом.

За змістом статті 20-2 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» (далі Закон), до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, у т.ч. про охорону, використання і відтворення риби та інших водних живих ресурсів.

За правилами статті 68 Закону підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Аналіз наведених приписів чинного законодавства дає підстави для висновку, що питання про відшкодування шкоди, завданої державі внаслідок вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного із недотриманням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, не може бути вирішено одночасно із притягненням винної особи до адміністративної відповідальності, оскільки вирішується в порядку цивільного судочинства.

Отже, оскільки даним правопорушенням було завдано шкоду саме Державі Україна, а не громадянинові, підприємству, установі або організації, то питання щодо стягнення збитків під час притягнення особи до адміністративної відповідальності, відповідно до вимог частини 3 статті 40 КУпАП, може бути вирішено судом в порядку цивільного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст. 4, 29, 40-1, ч. 4 ст. 85, 265, ст. 276-279, 280, 283-289 КУпАП, суддя,-

п о с т а н о в и в:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 20 (двадцяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (триста сорок) гривень 00 коп., в дохід держави, з конфіскацією незаконно добутих водних живих ресурсів, а саме:

- живої риби (товстолоб) у кількості 1 шт. вагою 7,9 кг.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 605,60 грн (шістсот п`ять гривень 60 копійок).

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу. Роз`яснити, що у випадку несплати накладеного штрафу у передбачений законом строк, може бути застосовано подвійне стягнення штрафу в порядку ст. 308 КУпАП, тобто у випадку примусового виконання постанови суду.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду у десятиденний строк з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення десятиденного строку її оскарження.

Суддя А.М.Тимченко