Доманівський районний суд Миколаївської області
Справа № 475/1177/25
П О С Т А Н О В А

Іменем України

27.11.2025смт. Доманівка

Суддя Доманівського районного суду Миколаївської області Кривенко О.В., розглянувши матеріали, що надійшли від Головного управління ДПС у Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, зареєстрований та проживає за АДРЕСА_1 , директор ПП «Веселий Роздол»,

про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Посадовою особою, головним державним інспектором відділу перевірок платників основних галузей економіки, у сфері матеріального виробництва, торгівлі та послуг управління податкового аудиту ГУ ДПС у Миколаївській області Ковальчуком Владиславом Андрійовичем, при проведенні перевірки ПП «ВЕСЕЛИЙ РОЗДОЛ» встановлено, що громадянин - ОСОБА_1 - директор ПП «ВЕСЕЛИЙ РОЗДОЛ» вчинив правопорушення: ч. 1 ст.1631 Кодексу України про адміністративні правопорушення від 07 грудня 1984 року № 8073-Х, зі змінами та доповненнями, тобто ведення податкового обліку з порушенням встановленого порядку, а саме:

- занижено податкові зобов`язання з ПДВ по операціям з постачання продукції тваринництва, занижено податкові зобов`язання з ПДВ визначені з вартості ТМЦ, використання яких в господарській діяльності не доведено, віднесено до складу податкового кредиту суми ПДВ по операціям з ТОВ «ГРІНЕСТ» реальність придбання яких у межах господарської діяльності перевіркою не встановлено та за відсутності відповідного документального підтвердження, чим порушено п.185.1 ст.185, п.187.1 ст.187, п.188.1 ст.188, п.189.1 ст.189, п.198.1, п.198.3 пп. г) п.198.5, ст.198, п,200.1, п.200.2 ст.200 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року №2755-VI із змінами і доповненнями, в результаті чого занижено податок на додану вартість на загальну суму 201366 грн, у т.ч. за звітними періодами: листопад 2022 року - 48600 грн, січень 2023 року на суму 16511 грн, жовтень 2024 року на суму 131860 грн., листопад 2024 року на суму 768 грн., грудень 2024 року на суму 3627 грн.

- не нараховано податок на нерухоме майно, що є у власності, чим порушено пп.266.2.1 п.266.2, пп. 266.3.1 п.266.3, пп.266.8.1 п.266.8 ст. 266 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI зі змінами та доповненнями, в результаті чого занижено податок на нерухоме майно на загальну суму 166674,13 грн., в т.ч. по періодам: 2021 рік - 37986,0 грн, 2022 рік - 32921,2 грн, 2023 рік - 33934,16 грн, 2024 рік - 44950,1 грн, - 2025 рік - 12662,00 грн ( в т.ч. І квартал 2025 року - 12662,00 грн.).

- не складено та не зареєстровано податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних по операціям з не нарахування податкових зобов`язань з ПДВ з реалізованої продукції тваринництва у наступних періодах: січень 2023 року обсягом постачання 3480,00 грн, крім того ПДВ 696,00 грн, лютий 2023 року обсягом постачання 2580,00 грн, крім того ПДВ 516,00 грн,

березень 2023 року обсягом постачання 2680,00 грн, крім того ПДВ 536,00 грн, квітень 2023 року обсягом постачання 303620,00 грн, крім того ПДВ 60724,00 грн, травень 2023 року обсягом постачання 1976,00 грн, крім того ПДВ 395,20 грн, липень 2023 року обсягом постачання 920,00 грн, крім того ПДВ 184,00 грн, серпень 2023 року обсягом постачання 3428,00 грн, крім того ПДВ 649,60 грн, вересень 2023 року обсягом постачання 3200,00 грн, крім того ПДВ 640,00 грн, листопад 2023 року обсягом постачання 144251,00 грн, крім того ПДВ 28850,20 грн, грудень 2023 року обсягом постачання 122698,00 грн, крім того ПДВ 24539,60 грн, лютий 2024 року обсягом постачання 4 700,00 грн, крім того ПДВ 940,00 грн, березень 2024 року обсягом постачання 2530,00 грн, крім того ПДВ 506,00 грн, червень 2024 року обсягом постачання 4240,00 грн, крім того ПДВ 848,00 грн, серпень 2024 року обсягом постачання 5160,00 грн, крім того ПДВ 1032,00 грн, вересень 2024 року обсягом постачання 2200,00 грн, крім того ПДВ 440,00 грн, листопад 2024 року обсягом постачання 3840,00 грн, крім того ПДВ 768,00 грн.

- не складено та не зареєстровано податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних по операціям з не нарахування податкових зобов`язань з ПДВ з вартості ТМЦ, використання яких в господарській діяльності не доведено у наступних періодах: грудень 2022 року обсягом поставки 79072,64 грн, крім того ПДВ 15814,53 грн.; грудень 2023 року обсягом поставки 55296,32 грн, крім того ПДВ 11059,26 грн.; грудень 2024 року обсягом поставки 18136,75 грн, крім того ПДВ 3627,35 грн.

Таким чином, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді директора ПП «Веселий роздол», своїми діями вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст.163-1КУпАП порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, повідомлений про час місце розгляду справи.

Дослідивши та оцінивши матеріали справи, суддя приходить до такого висновку.

Частиною 2 ст.7 КУпАП передбачено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно із ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

У відповідності до ст. ст. 245, 246, 252, 256 КУпАП, суддя при розгляді справи розглядає всі питання факту і права, але в межах порушеного провадження, дотримуючись принципів судового провадження і відправлення правосуддя, коли висновки судді не можуть базуватися на припущеннях, а всі сумніви винуватості трактуються на користь особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, у зв`язку з чим докази повинні бути оцінені суддею на їх достатність, для

достовірних і безспірних висновків про скоєне на принципах забезпечення доказів провини за ст. 129 Конституції України, визнання провини згідно зі ст.252КУпАП не можуть мати наперед встановлену силу.

Частиною першою статті 163-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини в сфері оподаткування.

Загальні положення щодо обліку платників податків встановлено гловою 6 розділу 2 Податкового кодексу України.

Об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого статтею 163-1 КУпАП, є:

а) відсутність податкового обліку;

б) порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, зокрема, неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Зокрема, правопорушення у вигляді відсутності податкового обліку вчиняється у формі бездіяльності і полягає у нездійсненні передбачених законодавством України заходів щодо ведення податкового обліку.

А правопорушення у вигляді порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, зокрема, неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України вчинюється у формі активних дій, які порушують встановлений законом порядок ведення податкового обліку або у формі бездіяльності шляхом неподання аудиторських висновків.

Суб`єкт адміністративного проступку - керівники та інші посадові особи підприємств, установ, організацій, зокрема, головні бухгалтери тощо.

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини як у формі умислу, так й у формі необережності.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні ним адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст.163-1 КУпАП доводиться доказами, що містяться в матеріалах справи, а саме:

- протоколом про адміністративне правопорушення № 641 від 16.10.2025;

- актом про результати документальної планової виїзної перевірки ПП «Весели Роздол» від 16.10.2025.

Вказані докази суддею приймаються до уваги, оскільки вони не викликають сумнівів чи протиріч, підтверджують обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи.

Враховуючи зазначене, суд доходить висновку, що своїми діями ОСОБА_1 порушив Податковий кодекс України від 02.12.2010 року №2755-VI (із змінами та доповненнями), а саме:

- п.185.1 ст.185, п.187.1 ст.187, п.188.1 ст.188, п.189.1 ст.189, п.198.1, п.198.3 пп. г) п.198.5, ст.198, п,200.1, п.200.2 ст.200 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року №2755-VI із змінами і доповненнями;

- пп.266.2.1 п.266.2, пп. 266.3.1 п.266.3, пп.266.8.1 п.266.8 ст. 266 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI зі змінами та доповненнями.

Натомість, належних та допустимих доказів на спростування обставин, зазначених в протоколі про адміністративне правопорушення № 641 від 16.10.2025 ОСОБА_1 суду не було надано.

Протокол про адміністративне правопорушення № 641 від 16.10.2025 складено відносно ОСОБА_1 , як посадової особи відповідної юридичної особи (платника податків), за наслідками проведення документальної планової виїзної перевірки якої податковим органом встановлено факт порушення ОСОБА_1 , як директором ПП «Веселий Роздол», встановленого порядку ведення податкового обліку.

Натомість, жодних доводів та належних доказів в спростування факту порушення ОСОБА_1 , як директором ПП «Веселий Роздол», встановленого порядку ведення податкового обліку, у тому числі спростування обставин, зазначених в протоколі про адміністративне правопорушення № 641 від 16.10.2025, ОСОБА_1 суду не було надано.

Стосовно закриття провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, у зв`язку з закінченням та момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не

пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді). Якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій-шостій цієї статті.

Чинний КУпАП не містить визначення триваючого правопорушення.

Верховний Суду постановівід 11квітня 2018року усправі N804/401/17 зазначив, що триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.

В той же час, вважається, що триваючі правопорушення припиняються у разі виявлення факту цих правопорушень компетентним органом при проведенні перевірок, в тому числі, при виявленні таких проступків, як відсутність обліку доходів та витрат щодо яких встановлена обов`язкова форма обліку, бухгалтерського обліку об`єктів оподаткування, ведення його із порушенням національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку та інші правопорушення, пов`язані з нарахуванням податків, встановити які можливо лише під час проведення документальної перевірки на підставі первинних документів.

Оскільки порушення ведення податкового обліку могло бути виявлено лише в ході проведення перевірки дотримання податкового законодавства, таке правопорушення є триваючим, а отже строк притягнення особи до відповідальності рахується з моменту виявлення правопорушення, в даному випадку з 16.10.2025 (дата складання акту документальної планової виїзної перевірки дотримання вимог податкового законодавства), відтак на день розгляду справи строк, передбачений ч. 2 ст. 38 КУпАП, не сплинув.

Поряд з цим, доказів, які б свідчили про протиправність дій працівників податкових органів щодо порушення прав ОСОБА_1 , а також щодо складання та оформлення адміністративних матеріалів по справі відносно нього суду не надано та матеріали справи не містять.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа "Серявін проти України", § 58, рішення від 10 лютого 2010 року).

Дослідивши матеріали справи суд доходить висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.163-1КУпАП - порушення керівником підприємства встановленого законом порядку ведення податкового обліку.

Підстав, що виключають адміністративну відповідальність згідно ст. 17 КУпАП, у справі не встановлено. Терміни притягнення до адміністративної відповідальності не збігли.

Відповідно до ст. 23 Кодексу України про адміністративне правопорушення, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення та для запобігання вчинення нових правопорушень як самим порушником, так і іншими особами.

Згідно ст.33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

З урахуванням встановлених обставин справи та доказів, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, доведена повністю.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, з метою попередження вчинення ним аналогічних правопорушень у майбутньому, суд вважає, що відносно ОСОБА_1 слід застосувати адміністративне стягнення в межах санкції ч. 1 ст.163-1КУпАП у виді штрафу.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне

правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Пунктом 5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовийзбір» передбачено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з правопорушника підлягає стягненню судовий збір за ставкою 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 грн, які слід стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави.

Керуючись ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, ст.ст. 7, 9, 40-1, 251, 252, 280, 283, 284, 285 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП і накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят гривень) 00 коп. перерахувавши їх на розрахунковий рахунок отримувач коштів: Миколаїв.ГУК/тг с-ще Доманівка/21081100, Код отримувача (ЄДРПОУ): 37992030, Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.), номер рахунку (IBAN) UA0014390, Код класифікації доходів бюджету: 21081100, Призначення платежу: адміністративні штрафи та інші санкції.

Стягнути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 - 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп. судового збору, (перерахувавши їх на розрахунковий рахунок отримувач коштів: Миколаїв.ГУК/тг с-ще Доманівка/22030101, Код отримувача (ЄДРПОУ): 37992030, Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.), номер рахунку (IBAN) UA0014390, Код класифікації доходів бюджету: 22030101 Призначення платежу: Судовий збір (Державна судова адміністрація, 050).

Роз`яснити, що згідно зі ст.307 КУпАП штраф повинен бути сплачений не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі штрафу у строк, встановлений частиною ч. 1 ст. 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу, згідно з ч. 1 ст. 308 КУпАП, надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення стягується:

- подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті КУпАП;

витрати на облік зазначених правопорушень.

Після сплати штрафу, повідомити суд, шляхом надання оригіналу квитанції до канцелярії Доманівського районного суду Миколаївської області за адресою: с. Доманівка, вул. Центральна, буд. 35, Вознесенського районну Миколаївської області.

Постанова може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду через Доманівський районний суд Миколаївської області протягом 10 днів з моменту її винесення.

Суддя :О. В. Кривенко