ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2025 року м. Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Гордійчук Н.О., розглянувши матеріали, що надійшли із УПП в Рівненській області ДПП відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И Л А:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 959686 від 10.08.2025 року, 10.08.2025 року близько 08 год 00 хв у м. Рівне по вул. Героїв Берестечка, 19, громадянин ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство, а саме нецензурно лаявся, образливо чіплявся та вдарив громадянина ОСОБА_2 , чим вчинив дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

Під час розгляду справи ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП не визнав. Пояснив суду, що в день події біля 08 години ранку він приїхав до сестри до будинку погодувати собаку. В машині гучно грала музика, та сусід навпроти зробив зауваження, на що він різко відреагував, оскільки за загальним правилом шуміти не можна з 22 години вечора до 08 години ранку. Після цього цей чоловік, як згодом з`ясувалося - ОСОБА_2 жбурнув у нього трьома яблука. Тоді він у відповідь завдав йому удару в обличчя, а ОСОБА_2 порвав на ньому футболку. Водночас зауважив, що після виклику поліції, приїхавши на місце події він писав пояснення, які не були долучені до матеріалів справи, а також писав заяву на ОСОБА_2 , яку передав працівникам поліції, однак вона не була зареєстрована останніми та протоколу щодо нього складено не було. Вважає, що між ним і ОСОБА_2 виник раптовий конфлікт на грунті непорозуміння, який не можна кваліфікувати як дрібне хуліганство в розумінні ст. 173 КУпАП. Просив провадження у справі закрити.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Бойчук О.П. під час розгляду справи повністю підтримала пояснення свого підзахисного підтвердивши, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник на побутовому грунті, наміру порушувати громадський порядок ОСОБА_1 не мав. Вважає, що жодних підстав на момент складання протоколу за вчинення дрібного хуліганства відносно ОСОБА_1 у працівників поліції не було. Просила закрити провадження у справі на підставі п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Допитаний під час розгляду справи потерпілий ОСОБА_2 пояснив судді, що в день події він почув голосну музику на вулиці, вийшовши до паркану будинка побачив відкритий автомобіль з якого вона лунала. Згодом побачив, як з`ясувалося пізніше ОСОБА_1 , якому зробив зауваження на що у відповідь отримав нецензурну лайку. Тоді він взяв пару яблук і кинув у ОСОБА_1 , а останній підійшовши вдарив його в обличчя, на що у відповідь він порвав ОСОБА_1 футболку. Зазначив, що поліцію він не викликав, її викликали його співробітники зі швидкої допомоги. Водночас зазначив, що це дійсно був конфлік між ним і ОСОБА_1 , заяву його просили писати праціники поліції. Вказав, що вони примирилися, не бажає продовження цього конфлікту. Просив не притягувати ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , його захисника адвоката Бойчук О.П., потерпілого ОСОБА_2 , вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, суддя приходить до наступного.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення згідно з ст.1 КУпАП є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушення, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає настання відповідальності відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян, а суб`єктивна сторона дрібного хуліганства у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. При цьому такі дії мають вчинятися особою безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства Тобто, умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства..

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Тобто дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП суду надано наступні докази: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №959686 від 10.08.2025 року, заява ОСОБА_2 , пояснення ОСОБА_2 .

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України, №10 від 22.12.2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства.

У правовому висновку Верховного Суду України, сформульованому в рішенні від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17кс12), дано юридичну характеристику складу злочину - хуліганство та пояснено відмінність його від злочинів, учинених на ґрунті особистих неприязних стосунків. У контексті даної справи у цьому висновку зазначено, що об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. В основі відмежування хуліганства від злочинів проти здоров`я, крім інших ознак, перебувають об`єкт злочину, який значною мірою визначає правову природу (характер) кожного із цих діянь та їхню суспільну небезпечність, і така ознака суб`єктивної сторони злочину, як його мотив. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння випливає з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Відповідно до роз`яснень, даних у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 22 грудня 2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство» суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій. Дії, що супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, слід кваліфікувати за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від інших протиправних дій.

З досліджених суддею матеріалів справи, відеозапису події та пояснень, наданих в судовому засіданні учасниками судового розгляду, вбачається, що конфлікт між

ОСОБА_3 та ОСОБА_2 відбувся не з хуліганських мотивів, а на ґрунті рапотово конфлікту, який виник внаслідок невдоволення ОСОБА_2 щодо гучно увімкненої музики в салоні автомобіля ОСОБА_1 . Тому, в даному випадку, відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, які є основними критеріями, що відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.

Відповідно до ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують адміністративну відповідальність, чи заподіяну майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка, згідно зі ст.17 Закону України від 23 лютого 2006 року №3477-IV«Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовується при розгляді справ як джерело права, зокрема справу «Пол і Одрі Едвардс проти Об`єднаного Королівства» (№46477/99), суд зазначив, що компетентні органи завжди повинні докладати серйозних зусиль для з`ясування обставин справи і не повинні керуватись необдуманими або необґрунтованими висновками для розслідування, або в якості підстав для прийняття рішень.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відтак, суддя дійшла висновку, що обставини, які викладені в протоколі серії ВАВ № 959686 від 10.08.2025 року не знайшли підтвердження під час розгляду справи в сукупності досліджених суддею доказів, не відображають всіх істотних ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому справа підлягає закриттю на підставі

п. 1 ст. 247 КУПАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу вказаного у протоколі адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 173, 245, 247, 251, 252, 256, 280, 283, 284 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП - закрити на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Рівненського апеляційного суду через Рівненський міський суд Рівненської області.

Суддя Наталія ГОРДІЙЧУК