П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 листопада 2025 року м. Кривий Ріг
Суддя Покровського районного суду міста Кривого Рогу Хомченко Л.І. розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Головного управління ДПС у Дніпропетровській областівідносно:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, ФОП ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1
у скоєнні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -
02 вересня 2025 року ОСОБА_1 вчинила правопорушення передбачене пп. 16.1.3, п. 16.1 ст.16, пп.49.18.2 п.49.18 ст.49, п.51.1 ст.51 абз «б», п.176.2 ст.176 ПК України в частині несвоєчасного подання до ГУ ДПС у Дніпропетровській області податкового розрахунку за встановленою формою № 4ДФ відомостей про доходи громадян за серпень, вересень 2024 року та липень 2025 року по строку 20.09.2024, 21.10.2024 та 20.08.2025 року.
Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 1 ст. 163-4 КУпАП.
Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
До судового засідання призначеного на 26.11.2025 року о 10 год 00 ОСОБА_1 не з`явилась з невідомих суду причин, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином.
Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Відповідно до рішенні ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Враховуючи належне та своєчасне сповіщення особи яка притягається до адміністративної відповідальності про місце і час розгляду справи та відсутність будь-яких клопотань останнього про відкладення розгляду справи, суд вважає за можливе розглянути справу без його участі.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Згідно ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.
Частина 1 ст. 163-4 КУпАП передбачає відповідальність за неутримання або неперерахування до бюджету сум податку на доходи фізичних осіб при виплаті фізичній особі доходів, перерахування податку на доходи фізичних осіб за рахунок коштів підприємств, установ і організацій (крім випадків, коли таке перерахування дозволено законодавством), неповідомлення або несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян.
Згідно пп. 16.1.3 п. 16.1 ст.16 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.
Згідно пп. 49.18.21 п. 49.18 ст.49 Податкового кодексу України податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює: календарному місяцю (у тому числі в разі сплати місячних авансових внесків) - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.
Згідно п. 51.1 ст.51 Податкового кодексу України платники податків, у тому числі податкові агенти, платники єдиного внеску, зобов`язані подавати контролюючим органам у строки, встановлені цим Кодексом для податкового кварталу, податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску, з розбивкою по місяцях звітного кварталу.
Згідно абз. «б» п. 176.2 ст. 176 Податкового кодексу України особи, які відповідно до цього Кодексу мають статус податкових агентів, та платники єдиного внеску зобов`язані подавати у строки, встановлені цим Кодексом для податкового кварталу, податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску (з розбивкою по місяцях звітного кварталу), до контролюючого органу за основним місцем обліку. Такий розрахунок подається лише у разі нарахування сум зазначених доходів платнику податку - фізичній особі податковим агентом, платником єдиного внеску протягом звітного періоду. Запровадження інших форм звітності із зазначених питань не допускається.
Протокол про адміністративне правопорушення не містить істотних розбіжностей, матеріали справи в їх сукупності підтверджують фактичні обставини справи. Будь-яких належних доказів в спростування вказаних вище обставин судом не встановлено.
Таким чином, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 містяться ознаки правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-4 КУпАП, а саме: несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян.
Відповідно до ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.
Виходячи із вищевикладеного, проаналізувавши надані докази в їх сукупності, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність за вчинене адміністративне правопорушення, суддя дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 163-4 КУпАП у суді встановлена та доведена беззаперечними доказами, тому вважає достатнім та необхідним накласти на особу правопорушника адміністративне стягнення у вигляді штрафу.
Відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір», з правопорушника в дохід держави підлягає стягненню судовий збір.
Керуючись ст. ст. 23, 33, 245, 251, 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд -
Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 163-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накласти на неї стягнення у вигляді штрафув дохід держави у розмірі двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 34,00 грн. (тридцять чотири гривні).
Відповідно до ч.1 ст. 307 Кодексу України про адміністративні правопорушення, штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
Роз`яснити ОСОБА_1 , що у випадку несплати накладеного на неї штрафу у строк, установлений ч.1 ст. 307 Кодексу України про адміністративні правопорушення, до неї може бути застосоване подвійне стягнення розміру штрафу визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу, в порядку ст. 308 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Постанова судді може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її прийняття, шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Покровський районний суд міста Кривого Рогу.

Суддя: Л. І. Хомченко