Справа № 304/2617/25 Провадження № 3/304/1322/2025
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2025 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Сидоренко Ю.В., за участю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , потерпілого ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративний матеріал (протокол серії ВАД № 767545 від 06.11.2025), що надійшов з ВП №1 (м.Перечин) Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки с.Дубриничі Перечинського району Закарпатської області, не заміжньої, на утриманні нповнолітніх дітей не має, не працюючої, зареєстрована та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , моб.тел. НОМЕР_2 ,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

06.11.2025 року, о 10-30 год. ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , висловлювався нецензурною лайкою на адресу громадянина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та своїми діями ОСОБА_1 порушила громадський порядок та спокій громадян, тобто вчинила дрібне хуліганство, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнала, проти фактичних обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення заперечує та підтримала пояснення, які містяться в матеріалах справи. Також в судовому засіданні пояснила, що 06.11.2025 року близько о 10-30 годині вона побачила сусіда ОСОБА_2 разом з його онуком та які на загальному подвір`ї дворі складали дрова. Ії співмешканець ОСОБА_4 вийшов з їх будинку та направився до ОСОБА_2 поговорити з приводу огорожі, а також з`ясувати мету влаштування на подвір`ї останнього камери спостереження, яка, без їх відома та дозволу, направлена на їх подвір`я (вхід до будинку), чим порушує їх права на приватне життя. Знаходячись на ганку свого будинку, спостерігаючись за розмовою, яка відбувалася між ОСОБА_5 та сусідом ОСОБА_2 вона побачила, що в ході спілкування між ними виник конфлікт, під час якого ОСОБА_6 розпилив газовий балончик в очі ОСОБА_7 . Вона відразу підбігла до вказаних осіб, почала їх розбороняти, потім зі своєї кишені дістала газовий балончик, який розпилися ОСОБА_2 в очі. При цьому вказує, що на адресу останнього нецензурною лайкою вона не висловлювалася. Свою вину у вчиненні хуліганських дій відносно ОСОБА_2 вона не визнає, вважає ініціатором конфлікту 06.11.2025 року був сусід та протиправні дії відносно неї були вчинені саме ОСОБА_2 . Після конфліктної ситуації вона зателефонувала до поліції та повідомила про події, що сталися. В судовому засіданні просить провадження у справі відносно неї закрити, оскільки вважає себе невинуватою у вчиненні інкримінованого їй правопорушення.

В судовому засіданні потерпілий ОСОБА_2 пояснив, що 06.11.2025 року, близько о 10-30 годині він знаходився разом із онуком ОСОБА_8 у дворі, біля сараю складали разом дрова. Потім побачив, що до них іде співмешканець сусідки ОСОБА_9 на ім`я ОСОБА_10 . Останній почав висловлювати претензії щодо камери спостереження, що встановлена на їх будинку. На що він пояснив, що їх двір камера оглядом не зачіпає, а направлена на сарай. Між ним та ОСОБА_10 розпочалася сварка та в ході якої останній виражався на його адресу нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою. Потім до них підбігла сусідка ОСОБА_11 та конфлікт вже продовжився із нею. Сусідка ОСОБА_11 витягнула балончик та розпилила йому в очі, потім намагалася бризнути в очі його дружині, однак онук ОСОБА_12 цьому завадив. В ході даного конфлікту ОСОБА_11 висловлювалася на його ( ОСОБА_2 ) адресу грубою нецензурною лайкою, також погрожувала на його адресу фізичною розправою. Через деякий час приїхали працівники поліції та склали адміністративні протоколи відносно них обох, його та ОСОБА_1. В судовому засіданні ОСОБА_2 вказує, що підстав оговорювати ОСОБА_1 , він не має. Та, висловлюючись з приводу виду та міри покарання, у разі визнання винуватою ОСОБА_1 , просить призначити їй суворе покарання, вважає, що остання належні висновки для себе не зробила, у вчиненому взагалі не розкаялася, вибачення у нього не попросила.

Вислухавши в судовому засіданні пояснення ОСОБА_1 , показання потерпілого ОСОБА_2 , повно та всебічно вивчивши надані матеріали справи, відтворивши в судовому засіданні за участю осіб, які беруть участь у справі, носій інформації у виді DVD-R диску, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 Кодексу України про адміністративне правопорушення підтверджується наступними доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №767545 від 06.11.2025 року (а.с.1), рапортом інспектора-чергового ВП № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області Дякуличем Ю.Є. від 06.11.2025 року (а.с.2), письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 06.11.2025, з яких вбачається, що остання не заперечувала проти фактичних обставин, викладених у складеному відносно неї протоколі про адміністративне правопорушення від 06.11.2025 року, вказувала при цьому, що 06.11.2025 року виник конфлікт з її сусідом ОСОБА_13 на підставі того, що раніше йому було зроблено зауваження стосовно камери спостереження, яку вони встановили без їх відома та зробили забор (огорожу), де була земля загального користування та у зв`язку із цим у них виник конфлікт, в ході якого один одного ображали нецензурними словами. Після якого вона вирішила зателефонувати на лінію «102» та повідомити про даний факт (а.с.3); письмовими поясненнями потерпілого ОСОБА_2 від 06.11.2025, в яких останній вказує, що 06.11.2025 року близько о 10-30 год. він зі своїм онуком ОСОБА_8 складали дрова у дровітню, що знаходиться у дворі спільної власності з сусідкою ОСОБА_14 . В подальшому ці сусіди почали вчиняти із ними конфлікт, в ході якого ОСОБА_11 ображала їх, погрожувала фізичною розправою, шарпала за верхній одяг, також вживала нецезурні слова на його ( ОСОБА_2 ) адресу. Вказує, що конфлікт виник на підставі того, що вони встановили камеру відеоспостереження позаду будинку, також їм заважають вікна, які знаходяться ззаду їх ( ОСОБА_2 ) будинку (а.с.4); копіям паспорта громадянина України на ім`я ОСОБА_1 та паспорт громадянина на ім`я ОСОБА_2 (а.с.5), копіями паспорту громадянина України на ім`я ОСОБА_1 та паспорту на ім`я ОСОБА_2 (а.с.5), носієм інформації у виді DVD-R диску, наданого суду на запит з ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області та відтвореного в судовому засіданні за участю учасників судового розгляду та з якого вбачається конфліктна ситуація, яка виникла із ОСОБА_2 та ОСОБА_4 та в ході якої між останніми почалася штовханина, потім зі свого двору підбігла ОСОБА_1 та почала останніх розбороняти, штовхаючи при цьому ОСОБА_2 ; а також підтверджується наданими в судовому засіданні усними показаннями потерпілого ОСОБА_2 , який підвердив висловлювання нецензурної лайкина його адресу сусідки ОСОБА_1 під час конфлікту, який мав місце о 10-30 год. 06.11.2025 року за адресою АДРЕСА_2 .

Вищевказані докази судом приймаються до уваги, оскільки вони не викликають сумнівів чи протиріч, підтверджують обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до приписів ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Постанова судді, згідно ст.283 КУпАП України, має ґрунтуватися на обставинах, установлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Відповідно до положень ст.251 КУпАП України доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа ) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Верховний Суд України у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, розглядаючи справу №524/5741/16-а зауважив, що притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство,тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії,що порушують громадський порядок і спокій громадян. Підставою залучення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення.

Об`єктивна сторона правопорушення - це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об`єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об`єктивних умов його здійснення. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв`язок, наслідки (суспільно небезпечні або шкідливі) діяння. Крім того, серед ознак об`єктивної сторони порушення є місце та час його вчинення.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

Нецензурна лайка - це одна з грубих форм неповаги до громадської моральності, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності і незалежно від того, у зв`язку з якими обставинами особа висловлює своє роздратування у формі нецензурної лайки, вона скоює проступок, за який підлягає відповідальності в адміністративному порядку. Словесне хуліганство не загрожує життю та здоров`ю людей, проте використання нецензурних слів виявляє, перш за все, грубе, образливе ставлення до оточуючих. Воно, знижує рівень людського спілкування та завдає моральної шкоди духовному стану суспільства, ображає людську гідність.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце.

Образливе чіпляння до громадян - це докучлива поведінка, пов`язана з діями щодо ображання, які зневажають честь і гідність людини та утискають чию-небудь волю, причому у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративний зрив головного убору, навмисне загороджування виходу або проходу, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, утримання дівчини з непристойною пропозицією та інші подібні дії. Для всіх подібних випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточуючих, прагнення нав`язати свою волю, а точніше - свавілля.

Під іншими подібними діями, що порушують громадський порядок і спокій громадян, необхідно розуміти: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками, лихослів`я телефоном; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; неправдиве повідомлення про смерть родичів, знайомих, якщо це не потягло тяжких наслідків; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

При цьому, визначальним критерієм для усіх цих випадків є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення правопорушника нав`язати свою волю, а точніше свавілля.

Також обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій

Суб`єктивна сторона правопорушення - це внутрішня сторона правопорушення, що характеризує психічну діяльність особи в момент здійснення правопорушення. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони є провина (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.

Проаналізувавши вищевказані правові норми. оцінивши досліджені в судовому засіданні докази у їх сукупності, суд приходить до висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення та доданих до нього матеріалів, ОСОБА_1 , перебуваючи в громадському місці, на загальному дворі будинку АДРЕСА_2 , та в ході конфлікту з сусідом ОСОБА_2 висловлювалася на його адресу нецензурною лайкою, чим порушила громадський порядок та спокій громадян, тобто вчинила дрібне хуліганство, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст.173 КУпАП.

За таких обставин, оцінивши досліджені у судовому засіданні докази у їх сукупності, суд приходить до висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а саме дрібного хуліганства, тобто дій, які порушують громадський порядок та спокій громадян і тому її слід притягнути до адміністративної відповідальності та накласти на неї адміністративне стягнення.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України.

Обставин, які б виключали адміністративну відповідальність, а також обставин, які обтяжують та пом`якшують відповідальність ОСОБА_1 судом не встановлено, а тому, вона підлягає адміністративній відповідальності, на загальних підставах.

Адміністративне стягнення, передбачене санкцією статті 173 КУпАП являє собою штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Приймаючи до уваги характер та обставини скоєного адміністративного правопорушення, ступінь суспільної небезпеки вчиненого правопорушення, а також обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність ОСОБА_1 , суд враховує особу правопорушника, також її вік, матеріальний та сімейний стан, при цьому суд приймає до уваги ті обставини, що ОСОБА_1 раніше (протягом року) до адміністративної відповідальності не притягалася, вчинила інкриміноване правопорушення вперше, оскільки інших відомостей матеріали справи не містять, на теперішній час ОСОБА_1 не працює, суспільно-корисною працею не займається, регулярного доходу та постійного джерела прибутку не має, стійкі соціальні зв`язки відсутні: ОСОБА_1 не заміжня, на утриманні неповнолітніх дітей та/або непрацездатних осіб не має, та з урахуванням позиції потерпілого ОСОБА_2 , який в судовому засіданні наполягав на суворій мірі адміністративного стягнення відносно ОСОБА_1 , при цьому будь-яких заяв про відшкодування матеріальної та/або моральної шкоди, до матеріалів справи не додавав, та приймаючи до уваги вчинення ОСОБА_1 правопорушення відносно особи похилого віку ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (68 років), відсутність щирого каяння у вчиненому, тому з урахуванням вищенаведеного, а також характеру суспільної небезпеки вчиненого правопорушення, суд вважає необхідним та достатнім застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу у межах, встановлених санкцією ст.173 КУпАП, а саме в розмірі чотирьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Крім того, відповідно до положень ст.40-1 Кодексу України про адміністративне правопорушення, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 173, 221, 280, 283, 284 КУпАП, суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Визнати винуватою ОСОБА_15 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення та піддати ОСОБА_15 адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі чотирьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що відповідає сумі - 68,00 (шістдесят вісім) гривень.

Стягнути з ОСОБА_3 судовий збір в дохід держави в сумі - 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок (отримувач: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, код отримувача (ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача - казначейство України (ЕАП), номер рахунку (ІВАN) UA0026001, призначення платежу: «Судовий збір на користь держави», код 22030106).

Адміністративний штраф сплачувати за наступними банківськими реквізитами: Отримувач: ГУК у Закарпатській області/Перечинська тг/21081100, код отримувача (ЄДРПОУ) 37975895, банк отримувач - казначейство України (ЕАП), номер рахунку (ІВАN) UA0007379, призначення платежу: «адміністративний штраф та інші санкції», код 21081100.

Роз`яснити правопорушнику, що згідно частини 1 статті 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови із наданням відповідної квитанції про сплату штрафу до канцелярії суду, а в разі оскарження такої постанови, - не пізніше п`ятнадцяти днів з дня повідомлення про залишення апеляційної скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу у строк, встановлений частиною першою статті 307 КУпАП, при примусовому виконанні постанови суду, згідно ч.2 ст.308 КУпАП, штраф підлягає стягненню у подвійному розмірі.

Строк пред`явлення постанови до виконання протягом трьох місяців, з наступного дня після набрання постановою законної сили або закінчення строку, встановленого у разі відстрочки або розстрочки виконання постанови.

Постанова судді в справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її захисником, законним представником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Закарпатського апеляційного суду через Перечинський районний суд Закарпатської області.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя

Перечинського районного суду

Закарпатської області: Ю.В. СИДОРЕНКО