Провадження № 3-зв/127/37/25
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 листопада 2025 року м. Вінниця
Вказана заява мотивована тим, що ОСОБА_1 працювала помічником судді Медяного В.М. у Вінницькому апеляційному судді, який є чоловіком судді Медяної Ю.В.
У судове засідання захисник та ОСОБА_2 не з`явились, про день, час та місце розгляду заяви повідомлялись завчасно та належним чином.
Відповідно до вимог ст. 268 КУпАП суд вважає за можливе проводити розгляд заяви захисника у відсутність учасників судового розгляду.
Дослідивши матеріали заяви, суд дійшов до наступного висновку.
Так, діючі норми КУпАП не передбачають порядку розгляду суддею відводу у справі про адміністративне правопорушення.
Водночас, відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
Так, п. 4 Рішення Ради суддів України від 08.06.2017 № 34, роз`яснено, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до КУпАП з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участі у розгляді кримінального провадження за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Як на підставу відводу захисник особи посилається на особисті стосунки.
Європейський суд у своїх рішення, зокрема, «Пєрсак проти Бельгії» від 01.10.1982, «Де Куббер проти Бельгії» від 26.10.1984 зазначає, що право на безсторонній суд включає як об`єктивні, так і суб`єктивні елементи. Об`єктивний критерій безсторонності полягає у тому, щоб встановити, чи існували при розгляді справи факти, які ставлять під сумнів незалежність суддів (приміром, легітимність складу суду). Другий критерій - це критерій суб`єктивної безсторонності, тобто відсутність упередженості або тенденційності в поведінці судді при розгляді конкретної справи.
Слід при цьому зауважити, що застосовуючи суб`єктивний тест, ЄСПЛ неодноразово постановляв, що особиста неупередженість судді повинна вважатись присутньою, доки не доведено протилежного («Ле Комт, Ван Левен і Де Мейер проти Бельгії»); повинно бути визначено, окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти , що можуть поставити під сумнів його безсторонність («Морель проти Франції», «Пескадор Валеро проти Іспанії», «Лука проти Румунії»). Об`єктивний тест, згідно з практикою ЄСПЛ, стосується переважно ієрархічних та інших зв`язків між суддею та іншими особами у справі («Межнаріч проти Хорватії», «Ветштайн проти Швейцарії»).
Об`єктивні відомості, які б свідчили про упередженість суду з точки зору об`єктивного критерію суду не надані. Разом з тим, аналізуючи доводи, викладені у заяві про відвід, особисті стосунки особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, на які наголошує захисник, суд вважає, що з точки зору суб`єктивного критерію в стороннього спостерігача може виникнути враження про упередженість складу суду. Тому з метою забезпечення дотримання права особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, на здійснення судового розгляду саме неупередженим складом суду, суд вважає за доцільне заяву задовольнити.
На підставі викладеного та керуючись ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод,ст. 283 КУпАП, суд
Постанова є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя: