Провадження № 3/712/4006/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2025 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Кончина О.І., з участю захисника Чечот А.А., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пенсіонера, проживаючого: АДРЕСА_1 , інваліда 1 «Б» групи, учасника ЧАЕС (категорія 1), про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.174 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАД № 439087 від 20.09.2025, ОСОБА_1 20.08.2025 близько 18:00 год. здійснив декілька пострілів із пристрою для відстрілу патронів споряджених снарядами в адміністративних межах м. Черкаси неподалік аеропорту по вул. Смілянська,168, чим порушив наказ МОС України № 622 від 21.01.1996, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст. 174 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав.

Захисник в судовому засіданні просила закрити провадження по справі за відсутності складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 174 КУпАП та вважає, що працівниками поліції не надано доказів вчинення правопорушення, а саме ОСОБА_1 . В матеріалах справи відсутній акт вилучення зброї, в протоколі про адміністративне правопорушення та електронному рапорті маються розбіжності, щодо часу вчинення правопорушення та відсутні інші докази, які б вказувати на те, що саме постріли були здійсненні з рушниці ОСОБА_1 .

Заслухавши ОСОБА_1 , захисника, дослідивши матеріали адміністративної справи відповідно до положень ст. 252 КУпАП, а саме: оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням суддя вважає, наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів, в силу вимог ч. 2 ст. 251 КУпАП, покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

За змістом ст. 31 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року № 580-VIII поліція може застосовувати превентивні заходи, серед яких: перевірка документів особи; опитування особи; застосування технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст.174 КУпАП є суспільні відносини у сфері громадського порядку та громадської безпеки.

Громадським порядком є врегульована правовими та іншими соціальними нормами система суспільних відносин, що забезпечує захист прав і свобод громадян, їх життя і здоров`я, повагу честі та людської гідності, дотримання норм суспільної моралі. Окрім цього, громадський порядок складає система відносин, що складаються при знаходженні громадян у громадських місцях: на вулицях, площах, у садах, у громадському транспорті, видовищних заходах, підприємствах торгівлі та громадського харчування і т.п. Для громадських місць є характерним доступність їх для населення, необхідність забезпечення громадян можливістю користуватися правами, що їм належать, захисту їхнього життя і здоров`я, честі, гідності та майна.

Під громадською безпекою розуміється сукупність суспільних відносин, пов`язаних з попередженням чи усуненням різних за характером загроз для життя і здоров`я людей їх майна, які можуть виникнути внаслідок дій людей або негативного прояву джерел підвищеної небезпеки.

Поняття джерела підвищеної небезпеки на рівні закону (легальна дефініція) закріплено в ст.1187 ЦК, відповідно до якої під джерелом підвищеної небезпеки розуміють діяльність, пов`язану з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для осіб, які цю діяльність здійснюють, та інших осіб.

Основні ознаки джерела підвищеної небезпеки також наведено у п.4 постанови Пленуму ВС «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.92 року №6, відповідно до якого «джерелом підвищеної небезпеки належить визнавати будь-яку діяльність, здійснення якої створює підвищену імовірність заподіяння шкоди через неможливість контролю за нею людини, а також діяльність з використання, транспортування, зберігання предметів, речовин й інших об`єктів виробничого, господарського чи іншого призначення, які мають такі ж властивості».

Об`єктивною стороною цього правопорушення є протиправне діяння у вигляді стрільби з вогнепальної чи холодної метальної зброї, пристроїв для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії або пневматичної зброї калібру понад 4,5 міліметра і швидкістю польоту кулі понад 100 метрів за секунду в населених пунктах і в не відведених для цього місцях.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його вчинення.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу.

Відповідно до статті 174 КУпАП стрільба з вогнепальної чи холодної метальної зброї, пристроїв для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії або пневматичної зброї калібру понад 4,5 міліметра і швидкістю польоту кулі понад 100 метрів за секунду в населених пунктах і в не відведених для цього місцях, а також у відведених місцях з порушенням установленого порядку тягне за собою накладення штрафу від ста до ста п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією зброї, пристроїв для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії і бойових припасів.

Працівниками поліції до матеріалів адміністративного правопорушення було додано в якості доказу - протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД№ 439087 від 20.09.2025; копію паспорта ОСОБА_1 ; письмові поясненнями ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та копію дозволу .

Однак, матеріали адміністративного протоколу, не дають достатніх підстав та доказів для висновку про винуватість ОСОБА_1 та наявності в його діях правопорушення, передбаченого ст. 174 КУпАП.

В матеріалах справи відсутні докази балістичної експертизи на підтвердження того, що ОСОБА_1 здійснював постріл із вогнепальної чи холодної метальної зброї, пристроїв для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії або пневматичної зброї калібру понад 4,5 міліметра і швидкістю польоту кулі понад 100 метрів за секунду та що вилучена в нього, оскільки в протоколі, не зазначено, пристрій з якого було здійснено постріли, що підпадає під диспозицію ст.174 КУпАП.

Крім того, в протоколі неповно була викладена об`єктивна сторона вчиненого правопорушення (діяння, його наслідки та причинний зв`язок між ними, місце, час, спосіб і засоби вчинення правопорушення), так як маються розбіжності у часі вчинення адміністративного правопорушення, а саме в електронному рапорті повідомлено про стрільбу 20.09.2025 о 19:22 год., проте в протоколі зазначено 18:00 годин та дату вчиненні правопорушення (20.08.2025).

Як вбачається з письмових пояснень ОСОБА_1 (а.с. 6), останній видав працівникам СОГ рушницю ТОЗ- НОМЕР_1 , на яку має дозвіл та вилучено для тимчасового зберігання, однак в матеріалах справи відсутній акт вилучення зброї.

В матеріалах справи відсутній протокол огляду місця події та огляду рушниці, яка була вилучена у ОСОБА_1 , не долучено та не оглянуто стрільну гільзу.

В протоколі про адміністративне правопорушення серія ВАД № 439087 від 20.09.2025 щодо ОСОБА_1 було зазначено про вчинення ним правопорушення за ч.1 ст.174 КУпАП, однак ст.174 КУпАП не містить частини.

З урахуванням рішення ЄСПЛ у справах «Malofeyeva v. Russia» та «Karelin v. Russia» суд зазначає, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом), оскільки такі дії суду призведуть до порушення ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу. В разі таких дій суду особа буде позбавлена можливості захищатися від висунутого проти неї обвинувачення перед незалежним судом. Навпаки, вона буде змушена захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується.

За Кодексом України про адміністративні правопорушення, Конституцією України або іншими Законами України, не передбачено покладення на суд функції підтримання обвинувачення при розгляді справи про адміністративне правопорушення, доведення винуватості особи.

У справі відсутні достовірні дані, на підставі яких суд має можливість встановити наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для даного провадження та підлягають доказуванню, а тому відсутні дані про наявність в діях особи, відносно якої складений адміністративний протокол, ознак адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 174 КУпАП.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За вище викладених обставин, суддя дійшов висновку про недоведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст.174 КУпАП, належними та допустимими доказами.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 на підставі п.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.62 Конституції України, статтями 247, 283, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 за ст.174 КУпАП на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП закрити, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 174 КУпАП.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Черкаського апеляційного суду через Соснівський районний суд м. Черкаси.

Суддя Соснівського

районного суду м. Черкаси О.І.Кончина