Провадження № 3/932/4477/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 листопада 2025 року суддя Шевченківського районного суду міста Дніпра Татарчук Л.О., за участю прокурора Карпенка О.А., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпро, протокол про адміністративне правопорушення, відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Лисичанськ Луганської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172-8 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу про вчинення адміністративного правопорушення від 31.10.2025 року, ОСОБА_1 , дільничний офіцер поліції сектору ДОП відділу превенції Дніпровського РУП №1 в Дніпропетровській області, будучи особою на яку розповсюджується дія Закону України «Про запобігання корупції» згідно п.п. «з» п.1 ч.1 ст.3 цього Закону, в порушення вимог ст.43 Закону України «Про запобігання корупції», п.2 розділу ІІІ Положення про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом МВС України від 03.08.2017 №676, асз.12 п.1 р. ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179, 15.01.2025 о 15:31 годин незаконно у власних інтересах використав ідентифікатор доступу до системи «ІПНП» - DPR_601142, отримав доступ до конфіденційної інформації, яка містилась в підсистемі «Особа», «Єдиний облік» в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» та здійснив перегляд повного досьє 29.03.2016 08:25:00 id=387987, до якого мав доступ у зв`язку виконанням службових повноважень, стосовно ОСОБА_2 , яка є його матір`ю, чим вчинив адміністративне правопорушення за ч.1 ст.172-8 КУпАП.

12.11.2025 року до суду надійшла заява від ОСОБА_1 , який просив здійснювати розгляд справи за відсутності захисника.

В суді ОСОБА_1 провину у скоєнні вказаного адміністративного правопорушення визнав у повному обсязі і пояснив, що працював на посаді дільничного офіцера поліції відділу превенції Дніпровського РУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області. 14 жовтня 2020 року прийняв Присягу працівника Національної поліції, яку після складання власноручно підписав. Був ознайомлений з обов`язками працівника Національної поліції.

Під час роботи на посаді мав доступ до підсистем, однак тільки для перегляду конфіденційної інформації.

Дійсно, 15.01.2025 року, точний час не пам`ятає, за своїм ідентифікатором доступу входив у підсистему і отримав конфіденційну інформацію щодо своєї матері ОСОБА_2 .

Розпоряджень, або вказівок, або будь-якого завдання, або справи щодо з`ясування, отримання інформації в реєстрах щодо ОСОБА_2 , не мав. Розумів, що вчиняв неправомірно, але діяв лише в своїх інтересах, оскільки йому була цікава актуальна інформація.

Також, на підставі ч.2 ст.36 КУпАП просив об`єднати розгляд протоколів про вчинення ним адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-8 КУпАП у зв`язку з тим, що на теперішній момент він звільнений з посади та постійний дохід у нього відсутній.

Прокурор підтримав обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення та просив суд визнати ОСОБА_1 винним у скоєнні адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-8 КУпАП та призначити останньому адміністративне стягнення у виді штрафу.

Вислухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, думку прокурора, перевіривши матеріали справи, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 наявні події і склад адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.1 ст.172-8 КУпАП, а його вина у вчиненні даного правопорушення знайшла своє підтвердження, виходячи з наступного.

Так, судом встановлено, що наказом начальника ГУНП в Дніпропетровській області від 16 жовтня 2024 року за № 1157о/с ОСОБА_1 переміщено на посаду дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції ГУНП в Дніпропетровській області.

У зв`язку із вступом на службу до Національної поліції України 14.10.2020 року ОСОБА_1 складено присягу працівника Національної поліції України.

Таким чином, ОСОБА_1 , будучи дільничним офіцером поліції сектору ДОП відділу превенції Дніпровського РУП №1 в Дніпропетровській області, відповідно до п.п. «з» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» - є суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону.

Відповідно до доручення ГУНП в Дніпропетровській області №43/1252 від 18.12.2023 «Про надання доступу поліцейським Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області до підсистеми ІП ІТС «НПУ» з метою забезпечення належного контролю за своєчасним внесенням інформації до інформаційних підсистем інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», а також належної організації порядку обліку та підтримання в актуальному стані баз даних дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенантом поліції ОСОБА_1 є відповідальним за пошук, введення та коригування інформації до підсистем ІПНП ІП Дільниця та пошук інформації до підсистем ІПНП ІП Блокпост, УПП Патрульний L3, ІП Кривдник, ІП Затримані ТЗ, ІП Призовник ВЗ Резервист, ІП Дільниця, ІП Терміновий припис, Пошут НАІС, Гарпун розшук ТЗ, ІП Єдиний облік рівень регіон, Пошук 2, ІП Особа, Адмінпрактика пошук, ІП Домашній арешт.

Відповідно до листа Управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП в Дніпропетровській області вих. №26/168 від 10.01.2024 працівникам ДРУ ГУНП в Дніпропетровській області оновлено доступ до ІТС «ІПНПУ» та ОСОБА_1 надано індивідуальний ідентифікатор доступу до системи DPR_601142.

Відповідно до наявної в матеріалах справи пам`ятки, ОСОБА_1 особисто під підпис ознайомлений про зобов`язання дотримання вимог Закону України «Про Національну поліцію», Закону України « Про запобігання корупції», КК України та КУПАП, в тому числі щодо зобов`язання не розголошувати та не використовувати в інший спосіб конфіденційну та іншу інформацію з обмеженим доступом, що стала йому відома у зв`язку з виконанням своїх службових повноважень та професійних обов`язків, крім випадків встановлених Законом (а.с.28-29).

Також, відповідно до зобов`язання щодо дотримання вимог про нерозголошення персональних даних від 11 грудня 2023 року та 12 жовтня 2024 року, ОСОБА_1 підписав зобов`язання «не опрацьовувати інформацію або пошукові запити до інформаційних підсистем системи ІПНП, якщо це не пов`язано з безпосереднім виконанням покладених службових обов`язків, у тому числі на прохання сторонніх осіб; не використовувати інформацію з системи ІПНП з приватною або будь-якою іншою метою, не пов`язаною з виконанням функціональних обов`язків; не фотографувати, не копіювати та не розповсюджувати інформацію з системами ІПНП у випадках, що не пов`язані з виконанням службових обов`язків; здійснювати вихід із системи ІПНП після завершення роботи, або тимчасового залишення робочого місця і доведено та відомо, що у разі порушення цього зобов`язання він буде нести відповідальність, передбачену законодавством» (а.с. 47, 60,61).

Судом встановлено, що у зв`язку з виконанням службових обов`язків доступ до системи ОСОБА_1 здійснювався зі службового планшету LENOVO TAB M10 HD (№59264) діапазоном ІР адрес НОМЕР_1 , який закріплений за сектором дільничних офіцерів поліції Дніпропетровського РУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області з номером SIM-карти 503374246, серійний номер: 108564397F.

При цьому, встановлено, за здійсненими користувачами системи «ІПНП» ОСОБА_1 інформаційними запитами коротке досьє передбачає лише виведення списку осіб на екран зі стислою інформацією про П.І.Б., дату народження, місце проживання, паспорт громадянина України.

Згідно інформації управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП в Дніпропетровській області Чечелем С.В. в довідці від 15.07.2025 № зазначені реквізити ІD-карток, що свідчить про перехід користувачем на окремі електронні контури відомостей про ту чи іншу подію (особу) та перегляд повного досьє, a саме інформації про: обставини події, залучені підрозділи щодо реагування на неї, відомості відносно заявників, потерпілих та причетних осіб, їх адреси проживання, контактні дані, прийняте рішення за результатами розгляду зібраного матеріалу, тощо.

Відповідно до витягів з інформаційної бази ДРАЦГС Міністерства юстиції України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є матір`ю ОСОБА_1 , тобто близькою особою відповідно до абз. 3 ч. І ст. І Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», корупційне правопорушення діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Корупція використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей.

Частина 1 статті 172-8 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за незаконне розголошення або використання в інший спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових або інших визначених законом повноважень.

Об`єктом вказаного правопорушення є суспільні відносини у сфері державного управління, а також у сфері запобігання та протидії корупції.

Предметом правопорушення є інформація, яка стала відома посадовій особі у зв`язку з виконанням нею службових повноважень.

Статтею 1 Закону України «Про інформацію» визначено, що інформація це будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді.

Об`єктом даного правопорушення виступають суспільні відносини у сфері обігу інформації з обмеженим доступом, що стала відома особі у зв`язку з виконанням службових повноважень.

Предметом правопорушення є інформація (будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді), яка стала відома особі у зв`язку з виконанням службових або інших визначених законом повноважень.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у незаконному розголошенні або використанні в інший спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових повноважень (формальний склад).

Об`єктивна сторона правопорушення може виражатися у таких формах: незаконне розголошення інформації; незаконне використання інформації в інший спосіб.

Суб`єкт даного правопорушення є спеціальним, ним є особи, зокрема зазначені п.п. «з» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу (прямого або непрямого).

Відповідно до статті 43 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1 частини першої статті 3 цього Закону, не розголошують і не використовують в інший спосіб конфіденційну та іншу інформацію з обмеженим доступом, що стала їм відома у зв`язку з виконанням своїх службових повноважень та професійних обов`язків, крім випадків, встановлених законом.

Статтею 6 Закону України «Про доступ до публічної інформації» визначено, що інформацією з обмеженим доступом є конфіденційна, таємна або службова інформація.

Обмеження доступу до інформації здійснюється відповідно до закону при дотриманні сукупності таких вимог: 1) виключно в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи кримінальним правопорушенням, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя; 2) розголошення інформації може завдати істотної шкоди цим інтересам; 3) шкода від оприлюднення такої інформації переважає суспільний інтерес в її отриманні.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про доступ до публічної інформації» конфіденційна інформація - інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень, та яка може поширюватися у визначеному ними порядку за їхнім бажанням відповідно до передбачених ними умов.

Статтею 8 Закону України «Про доступ до публічної інформації» визначено, що таємна інформація - інформація, доступ до якої обмежується відповідно до частини другої статті 6 цього Закону, розголошення якої може завдати шкоди особі, суспільству і державі. Таємною визнається інформація, яка містить державну, професійну, банківську, розвідувальну таємницю, таємницю досудового розслідування та іншу передбачену законом таємницю.

У статті 9 вказаного Закону визначено, що до службової може належати така інформація: 1) що міститься в документах суб`єктів владних повноважень, які становлять внутрівідомчу службову кореспонденцію, доповідні записки, рекомендації, якщо вони пов`язані з розробкою напряму діяльності установи або здійсненням контрольних, наглядових функцій органами державної влади, процесом прийняття рішень і передують публічному обговоренню та/або прийняттю рішень; 2) зібрана в процесі оперативно-розшукової, контррозвідувальної діяльності, у сфері оборони країни, яку не віднесено до державної таємниці. Документам, що містять інформацію, яка становить службову інформацію, присвоюється гриф «для службового користування».

Відповідно до п.17 Переліку відомостей, що становлять службову інформацію в системі Національної поліції України затвердженого наказом Національної поліції України від 01.09.2023 року № 810, у сфері інформаційно- аналітичного забезпечення службовою інформацією, є в тому числі, відомості, що зібрані в процесі оперативно-розшукової діяльності, за допомогою яких здійснюються контрольні та наглядові функції, що передують публічному прийняттю рішень, а також матеріали про виявлення з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених статтями 368, 368-2, 368-3, 368-4, 369, 369-2 та 370 Кримінального кодексу України, до моменту повідомлення особі про підозру; плани і результати аналітичних досліджень, проведених підрозділами стратегічних розробок; відомості, отримані в результаті проведення кримінального аналізу, які відображені у відповідних аналітичних продуктах, у випадку, коли такі відомості містять інформацію з обмеженим доступом, за винятком відомостей, які віднесені до державної таємниці; статистичні показники, що розкривають плани або факт залучення підрозділів з функціями оперативної служби до проведення негласних слідчих (розшукових) дій, оперативно-розшукових заходів та заходів оперативного (ініціативного) пошуку, за винятком відомостей, які віднесені до державної таємниці;

Відповідно до п.1 розділу ІІІ Положення про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України» Інформаційними ресурсами системи «ІПНП» є інформація, що утворена в процесі діяльності поліції та використовується: для наповнення та підтримки в актуальному стані баз (банків) даних, які входять до ЄІС МВС та визначені статтею 26 Закону України «Про Національну поліцію»; для формування баз даних у сфері управлінських відносин, необхідних для виконання покладених на поліцію повноважень; для формування баз даних, необхідних для забезпечення щоденної діяльності поліції, у сфері трудових відносин, фінансового забезпечення, документообігу.

Згідно п.2 розділу ІІ вказаного Положення система «ІПНП» призначена, в тому числі, для: здійснення пошукових та аналітичних функцій для використання інформації з інформаційних ресурсів (баз даних) поліції, МВС та інших органів державної влади в межах службової діяльності відповідно до рівня доступу і повноважень за запитом або регламентом;

Відповідно до статті 27 Закону України «Про Національну поліцію» поліція має безпосередній оперативний (у тому числі автоматизований) доступ до інформації та інформаційних ресурсів інших органів державної влади за обов`язковим дотриманням Закону України "Про захист персональних даних".

Інформація про доступ до реєстру та бази (банку) даних повинна фіксуватися та зберігатися в автоматизованій системі обробки даних, включно з інформацією про особу, яка отримала доступ, та про обсяг даних, доступ до яких було отримано

При цьому, доступ надається лише після підписання користувачем зобов`язання щодо нерозголошення персональних даних.

Відповідно до п.6 розділу ІV Положення про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України» Інформаційними ресурсами системи «ІПНП» Під час роботи в системі «ІПНП» користувач системи «ІПНП» повинен, в тому числі: використовувати інформаційні ресурси системи «ІПНП» виключно в межах своїх повноважень та наданих прав доступу; використовувати для входу в систему «ІПНП» власний ідентифікатор доступу та не передавати його іншим особам.

Копіювання, проведення відео, фотозйомки користувачами системи «ІПНП» інформації із системи «ІПНП» не допускається.

Згідно ч.3 ст. 10 Закону України «Про захист персональних даних» використання персональних даних працівниками суб`єктів відносин, пов`язаних з персональними даними, повинно здійснюватися лише відповідно до їхніх професійних чи службових або трудових обов`язків. Ці працівники зобов`язані не допускати розголошення у будь-який спосіб персональних даних, які їм було довірено або які стали відомі у зв`язку з виконанням професійних чи службових або трудових обов`язків, крім випадків, передбачених законом. Таке зобов`язання чинне після припинення ними діяльності, пов`язаної з персональними даними, крім випадків, установлених законом.

Частина 1 статті 43 Закону України «Про запобігання корупції», передбачає, що особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, не розголошують і не використовують в інший спосіб конфіденційну та іншу інформацію з обмеженим доступом, що стала їм відома у зв`язку з виконанням своїх службових повноважень та професійних обов`язків, крім випадків, встановлених законом.

Статтею 43 Закону України "Про запобігання корупції" встановлено заборону розголошення та використання в інший спосіб конфіденційної та іншої інформації з обмеженим доступом, що стала відома посадовим особам, у зв`язку з виконанням своїх службових повноважень та професійних обов`язків, крім випадків, встановлених законом.

Тобто, ОСОБА_1 , будучи відповідно до підпункту «з» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за корупційні та пов`язані з корупцією правопорушення, усвідомлюючи протиправність своїх дій, незаконно у власних інтересах використав ідентифікатор доступу до системи «ІПНП» - DPR_601142, отримав доступ до конфіденційної інформації, яка містилась в підсистемі «Особа», «Єдиний облік» в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» та здійснив перегляд повного досьє 29.03.2016 08:25:00 id=387987, до якого мав доступ у зв`язку виконанням службових повноважень, стосовно ОСОБА_2 , яка є його матір`ю.

Таким чином, з урахуванням наведених обставин, суд вважає доведеною вину ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-8 КУпАП, а саме: незаконне розголошення або використання в інший спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала йому відома, у зв`язку з виконанням службових обов`язків.

Щодо заяви ОСОБА_1 про об`єднання протоколів про адміністративне правопорушення в одне провадження, суд зазначає наступне.

За ч.1 ст.36 КУпАП передбачено, що при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо.

Відповідно до ч.2 ст.36 КУпАП якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановлене за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.172-8 КУпАП, а саме: незаконне розголошення або використання в інший спосіб особою у своїх інтересах інформації, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових або інших визначених законом повноважень (протокол № 161, 162, 163, 164, 165, 166, 167, 168, 169)

Виходячи з цього, суд вважає, що підстави для об`єднання в одне провадження адмінпротоколів щодо ОСОБА_1 відсутні, оскільки ч.2 ст.36 КУпАП передбачає об`єднання тих правопорушень, які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою) і вчинені однією і тією ж самою особою, проте за одне з яких санкція є більш серйозною за іншу.

При визначенні розміру адміністративного стягнення, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1 , ступінь його вини, майновий стан та відсутність обставин, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, вважаю за необхідне накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в доход держави, оскільки воно є достатньою мірою покарання за вчинене правопорушення.

Роз`яснюємо, що відповідно до ст. 307 КУпАП, штраф має бути сплачений правопорушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а у разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Статтею 308 КУпАП визначено, що у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.283, 284 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-8 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в доход держави у розмірі 1 700 гривень 00 копійок (номер рахунку (IBAN) UA0004569, код за ЄДРОПОУ: 37988155, банк отримувача: Казначейство України (ЕПА), ККДБ: 21081100).

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 605 грн. 60 коп. (отримувач: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача , банк отримувача Казначейство України (ЕАП) номер рахунку UA0026001).

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Шевченківський районний суд міста Дніпра протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, потерпілим, а також прокурором у випадках, передбачених ч.5 ст.7 КУпАП та ч.1 ст.287 КУпАП.

Суддя Л.О. Татарчук