24.11.2025
Справа № 331/5720/25
Провадження № 3/331/2030/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2025 року м. Запоріжжя

Суддя Олександрівського районного суду міста Запоріжжя Клименко Л.В., за участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Відділу поліції № 2 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області у відношенні

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Шову Ленкоранського району Азербайджан, громадянина України, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Із протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 426875 від 17.09.2025 року слідує, що 05 вересня 2025 приблизно о 19 годині 00 хвилин, ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: м. Запоріжжя, вул. Гоголя, буд. 31-Б, висловлювався нецензурною лайкою в громадському місці в адресу ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій ОСОБА_2 .

Такі дії ОСОБА_1 за вищевказаним протоколом кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину не визнав та пояснив суду, що 05.09.2025 року приблизно о 19 годині 00 хвилин він перебував за адресою: м. Запоріжжя, вул. Гоголя, буд. 31-Б, де розташовані два нежитлових приміщення, якими він володіє та де ним проводяться ремонтні роботи. У вказаний період часу, перебуваючи поблизу буд. 31-Б по вул. Гоголя в м. Запоріжжі, неподалік від нього пройшла ОСОБА_2 , з якою він має неприязні особисті стосунки, яка постійно та безпричинно чіплятися до нього образливими висловами з приводу його національної приналежності, у зв`язку з чим, з метою захисту власної честі та гідності, він відповів на образливе чіпляння ОСОБА_2 , однак без застосування нецензурної лайки. Переконаний, що в діях ОСОБА_2 є ознаки провокації на вчинення ним адміністративного правопорушення, внаслідок існування особистої неприязні.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_3 пояснив суду, що 05.09.2025 року приблизно о 19 годині 00 хвилин його знайомий ОСОБА_1 перебував за адресою: м. Запоріжжя, вул. Гоголя, буд. 31-Б, де має два нежитлових приміщення, в яких разом з іншими особами займається ремонтними роботами. Громадянка ОСОБА_2 , яка у вказаний період часу проходила повз нього, з незрозумілих причин почала образливо чіплятися до ОСОБА_1 , а також провокувала останнього на конфлікт, вказуючи у принизливій формі на його національну приналежність. Попри те, що ОСОБА_1 відстоював власну честь та гідність, будь-якої нецензурної лексики в бік ОСОБА_2 він не висловлював.

В судові засідання, призначені на 16.10.2025 року, 04.11.2025 року, 24.11.2025 року заявниця ОСОБА_2 не з`явилась, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, як шляхом направлення на номер мобільного телефону, який зазначений в даній справі, судових повісток в електронному вигляді за допомогою додатку «Viber», що підтверджується довідками про їх доставку, так і шляхом направлення судових повісток на адресу проживання, яка зазначена у протоколі, що підтверджується поштовими відправленнями (а.с. 17, 24, 25-26, 32, 33-34).

Будь-яких заяв або клопотань про відкладення розгляду справи або розгляд справи без її участі до суду не надходило.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, показання свідка, дослідивши матеріали адміністративної справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення в першу чергу зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, а також чи винна дана особа в його вчиненні і чи підлягає вона адміністративній відповідальності, і лише після цього вирішувати питання про можливість накладення адміністративного стягнення.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Відповідно до положень КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Для встановлення події правопорушення, зазначеного у ст. 173 КУпАП, необхідно з`ясувати чи дійсно особа, відносно якої складено протокол, вчинила дрібне хуліганство яке за диспозицією цієї статті трактується як: нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Наявність події правопорушення доводиться шляхом збирання та подання доказів. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), тощо.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З об`єктивної сторони, хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної сторони умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Об`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце.

Громадським місцем визначається вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.

На обґрунтування вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, матеріали справи містять: рапорт працівника поліції від 05.09.2025 року, протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення або таке, що готується від 05.09.2025 року, складеного на підставі усної заяви ОСОБА_2 , письмові пояснення заявниці ОСОБА_2 , рапорт працівника поліції від 15.09.2025 року, письмові пояснення ОСОБА_1 .

Зі змісту рапорту пом. чергового відділу поліції № 2 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області слідує, що 05.09.2025 року надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 05.09.2025 року о 19 годині 49 хвилин за адресою: АДРЕСА_2 , сусід в неадекватному стані нападає на людей, кидається битися. Заявник: ОСОБА_2 .

З письмових пояснень заявниці ОСОБА_2 встановлено, що 05.09.2025 року приблизно о 19 годині 00 хвилин ОСОБА_1 вчинив сварку, намагався вчинити бійку, погрожував фізичною розправою та пошкодив майно, на будь-які зауваження не реагував, внаслідок чого вона позбавлена можливості жити спокійно у власному помешканні.

З рапорту працівника поліції від 15.09.2025 року слідує, що 05.09.2025 року приблизно о 19 годині 00 хвилин між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 виник конфлікт, в ході якого останній грубо виражався нецензурною лайкою, замахувався на неї металевою решіткою, після чого ОСОБА_2 викликала працівників поліції.

Письмові пояснення ОСОБА_1 , надані ним на місці події, узгоджуються з поясненнями, наданими в судовому засіданні. Разом з тим, зазначено, що металеву решітку він використовував задля захисту себе від собак ОСОБА_2 , які поводили себе агресивно у відношенні нього.

Разом з цим, допитаний в судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що ОСОБА_2 постійно та безпричинно чіплятися до нього образливими висловами з приводу його національної приналежності, однак на її грубість він відповів без застосування нецензурної лайки, а в діях останньої є ознаки провокації на вчинення ним адміністративного правопорушення, внаслідок існування особистої неприязні.

Зазначені пояснення ОСОБА_1 узгоджуються з поясненнями свідка ОСОБА_3 , наданими ним в судовому засіданні, з яких встановлено, що ОСОБА_2 постійно провокує ОСОБА_1 на виникнення конфліктної ситуації, вказуючи у принизливій формі на його національну приналежність.

Вказане викликає певні сумніви в оцінці пояснень заявниці ОСОБА_2 , яка неприязно ставиться до ОСОБА_1 , а відтак її покази та заяви не можна визнати об`єктивними доказами у справі.

Крім пояснень зацікавленої упередженої особи, інших доказів, як то аудіо чи відеозапис тривалої протиправної поведінки ОСОБА_1 матеріали справи не містять. У протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено про хуліганський мотив нібито протиправних дій ОСОБА_1 . Не встановлено такого мотиву і під час судового розгляду. ОСОБА_1 погодився, що він дійсно відповів на образливе чіпляння ОСОБА_2 , однак без застосування нецензурної лайки. Проте визнати такі дії протиправними чи то хуліганськими, здійсненими з метою порушення громадського порядку і спокою громадян за наведених обставин не можна.

Відтак, на переконання суду в матеріалах справи відсутні достатні докази на підтвердження вчинення ОСОБА_1 по відношенню до ОСОБА_2 дрібного хуліганства.

При цьому суд звертає увагу на те, що згідно ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Ст. 21 Конституція України гарантує рівність усіх людей у своїй гідності та правах. Права і свободи людини є невідчужуваними та непорушними.

З огляду на викладене, до протоколу не долучено будь-яких доказів, які б свідчили про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та підтверджували обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення.

При цьому, лише протокол про адміністративне правопорушення, не може вважатися достатнім для встановлення всіх елементів складу адміністративного правопорушення та висновку про винуватість особи, що притягається до адміністративної відповідальності, тоді як інші матеріали справи не містять даних, що ОСОБА_1 порушив громадський порядок та спокій громадян.

Суд звертає увагу на те, що протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими належними доказами не є безумовним та беззаперечним доказом на підтвердження та доведення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, а являє собою лише початковий правовий висновок щодо дій певної особи.

З наведеного слідує, що уповноваженими особами при складанні протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , не доведений поза розумним сумнівом факт вчинення ним адміністративного правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов до висновку, що провина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП не підтверджена наявними доказами безсумнівно, тому провадження в справі підлягає закриттю, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 251, 252, 280, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена учасниками процесу до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі через Олександрівський районний суд міста Запоріжжя апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її винесення, а також прокурором у порядку, передбаченому ч. 5 ст. 7 КУпАП.

Суддя Л.В. Клименко