Справа № 151/628/25
ПОСТАНОВА

21 листопада 2025 року селище Крижопіль

Суддя Крижопільського районного суду Вінницької області Швець Л.В., розглянувши заяву особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції у справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановила:

В провадженні Крижопільського районного суду Вінницької області перебуває справа про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

19 листопада 2025 року до Крижопільського районного суду надійшла заява від ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, проведення якої просив доручити Чечельницькому районному суду Вінницької області.

Суд, вивчивши заявлене клопотання, дійшов наступного висновку.

Статтею 11 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» передбачено, що учасникам судового процесу на підставі рішення суду забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом.

Нормами КУпАП не передбачено проведення дистанційного розгляду справи про адміністративне правопорушення, а тому виходячи з положень ч. 1 ст. 2 цього Кодексу, для забезпечення об`єктивного та оперативного розгляду справи, вважаю за можливе застосувати аналогію закону з процесуальними нормами КПК України, а саме зі ст. 336 КПК України, якими врегульовано вказане питання.

За приписами ч. 7 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом. Обов`язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення.

Проведення процесуальних дій у режимі відеоконференції під час судового провадження регламентовано ст. 336 КПК України, відповідно до частини першої якої, судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі: 1) неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; 2) необхідності забезпечення безпеки осіб; 3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; 4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження; 5) наявності інших підстав, визначених судом достатніми.

Аналіз наведеної норми свідчить, що прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду. Вказана норма не передбачає обов`язку проведення судового засідання в режимі відеоконференції в разі наявності про це клопотання сторони. Питання участі в судовому засіданні сторони в режимі відеоконференції суд має право вирішувати з урахуванням всіх об`єктивних обставин, які складаються при розгляді справи, до початку певного судового засідання, в певному конкретному випадку. Разом із тим, клопотання має бути обґрунтованим причинами, які ускладнюють або роблять неможливим особисту участь сторони в судовому засіданні, а також підтверджене відповідними доказами неможливості такої участі.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин.

Відповідно до частини 7 даної статті КПК України суд може постановити ухвалу про участь учасника кримінального провадження у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду в порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті - якщо особа, яка братиме участь у судовому провадженні дистанційно, знаходиться у приміщенні, розташованому поза територією юрисдикції суду та поза територією міста, в якому розташований суд, суд своєю ухвалою може доручити суду, на території юрисдикції якого перебуває така особа, здійснити дії, передбачені частиною сьомою цієї статті. Копія ухвали може бути надіслана електронною поштою, факсимільним або іншим засобом зв`язку. Суд, що отримав доручення, за погодженням із судом, що надав доручення, зобов`язаний у визначений в ухвалі строк організувати виконання зазначеного доручення.

Згідно підп. 2 п. 45 Розділу 3 Положення «Про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи» затвердженого рішення Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі - Положення), підсистема відеоконференцзв`язку забезпечує можливість користувачам брати участь у засіданнях інших органів та установ системи правосуддя в режимі відеоконференції. Особливості порядку проведення таких засідань можуть встановлюватися відповідними органами та установами системи правосуддя.

Приписами п. п. 46, 47, 49 Положення визначено, що за наявності в суді технічної можливості учасник справи може брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні іншого суду за допомогою технічних засобів суду. Технічну можливість участі у відеоконференції, належну якість зображення та звуку, інформаційну безпеку тощо забезпечує такий суд.

Окрім того, для проведення судового засідання в режимі відеоконференції суду, який постановляє ухвалу про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, необхідно зазначити з яким саме приміщенням суду буде проводитись відеоконференцзв`язок та здійснити резервування майданчику для проведення відеоконференції. В разі здійснення проведення судового засідання поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження) необхідно зазначити власні технічні засоби за обов`язковою електронною адресою.

У заяві ОСОБА_1 , при обґрунтуванні заяви зазначає, що не може з`явитися в судове засідання.

Разом із тим, поважних причин неможливості прибути у Крижопільський районний суд Вінницької області для участі в судовому засіданні з розгляду даної справи ОСОБА_1 не наведено.

Віддаленість учасників від місцезнаходження суду чи перебування їх в іншому населеному пункті не є підставою для підтвердження необхідності участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції та не позбавляє можливості особи з`явитись у судове засідання.

Таким чином, заявником не доведено, що існують підстави, визначені ч. 1 ст. 336 КПК України, або інші причини, з урахуванням яких він не може з`явитися у судове засідання особисто.

За таких обставин, у задоволенні клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції слід відмовити.

Окрім того, суд констатує, що наявні і технічні перешкоди в Крижопільському районному суді Вінницької області, які є перешкодою у проведенні судового засідання у справі в режимі відеоконференції, оскільки на даний час мають місце систематичні відключення електроенергії, що може ускладнити проведення судового засідання в режимі відеоконференції

Разом з цим, процесуальне законодавство передбачає два шляхи подання документів до суду: в паперовій формі або в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС.

Електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; підписувач - фізична особа, яка створює електронний підпис (пункти 15, 44 частини 1 статті 1 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги»).

Електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання електронних даних за участю третіх осіб, може здійснюватися з використанням електронних довірчих послуг або без їх використання (частина 1 статті 17 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги»).

Кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки (абзац 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги»).

Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Для підтвердження достовірності походження та цілісності електронного документа може використовуватися електронна печатка (частина 1, 2 статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»».

Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" (частина 1 статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»».

Підсистема "Електронний суд" (Електронний суд) є підсистемою ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи. Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за веб адресою https://wiki.court.gov.ua (пункт 24 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, далі Положення).

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС (пункт 26 Положення).

До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються (пункт 27 Положення).

Так, під час направлення до суду клопотання в паперовій формі учасник справи має скріплювати таке клопотання власноручним підписом. Одночасно реквізитами підпису є: особистий підпис, ініціали й прізвище особи, яка підписала документ, що дозволяє встановити, яка саме особа підписала той чи інший документ.

Водночас, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги". Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Відтак, електронним підписом за допомогою ЄСІТС повинен бути скріплений процесуальний документ, що подається до суду.

Надсилання процесуальних документів до суду в електронній формі передбачає використання сервісу Електронний суд, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Альтернативою звернення особи до суду з клопотанням, оформленим в паперовій формі та підписаним безпосередньо цією особою або його представником, є звернення з клопотанням в електронній формі з обов`язковим її скріпленням такої заяви власним електронним підписом особи через підсистему Електронний кабінет.

Тож звернення до суду за допомогою електронної пошти без використання електронного підпису, є способом, який не передбачений чинним законодавством.

Суд зазначає, що ОСОБА_1 подав до суду клопотання способом направлення його сканованої копії на електронну адресу суду.

Тобто, формування клопотання у підсистемі Електронний суд заявник не здійснив та не подав доказів перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на це клопотання, із використанням підсистеми Електронний Суд.

Вказане підтверджується позицією Верховного Суду у справах № 522/10944/16-к від 6 липня 2022 року, 688/974/21 від 1 серпня 2022 року, 760/8144/21 від 8 червня 2022 року.

За наведених обставин, зважаючи, що здійснення дистанційного судового провадження має винятковий характер для якого повинні існувати причини, які ускладнюють або унеможливлюють особисту участь сторони в судовому засіданні, а заявником не наведені передбачені ст. 336 КПК України підстави для проведення судового засідання у режимі відеоконференції, які б були визнані судом достатніми для проведення такого засідання, систематичні відключення електроенергії, що може ускладнити проведення судового засідання в режимі відеоконференції, заява подана у непередбаченій законодавством формі, що унеможливлює ідентифікувати особу заявника, то суд приходить до висновку про відмову у проведенні судового засідання в режимі відеоконференції.

Керуючись ст. 283 КУпАП, ст. 336 КПК України, ч. 7 ст. 11 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», суддя-

постановила:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, відмовити.

Копію постанови направити ОСОБА_1 .

Постанова остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя