Справа № 709/2063/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 листопада 2025 року с-ще Чорнобай

Суддя Чорнобаївського районного суду Черкаської області Чубай В.В., розглянувши адміністративні матеріали, що надійшли від Державної екологічної інспекції Центрального округу, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого, студента, РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ч. 1 ст. 88-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП),

в с т а н о в и в:

До Чорнобаївського районного суду Черкаської області надійшли адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1

ст. 88-1 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 28 жовтня 2025 року № 006858 08 вересня 2025 року близько 17:00 працівниками поліції був зупинений ОСОБА_1 , який рухався на мотоциклі «Дніпро» (д.н.з. НОМЕР_2 ) на польовій дорозі в адміністративних межах с. Кліщинці Золотоніського району Черкаської області. В боковому причепі мотоцикла знаходилися білі мішки зі свіжевиловленою рибою. Законних підстав для набуття у власність цих об`єктів тваринного світу у ОСОБА_1 на момент перевірки не було, що є порушенням ст. 7 Закону України

«Про тваринний світ». Такі дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 1 ст. 88-1 КУпАП.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, про причини неявки до суду не повідомив.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі "Смірнов проти України" від 8 листопада 2005 року в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Крім того, в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Тому, з огляду на викладене, оскільки ОСОБА_1 ознайомлений під підпис з протоколом про адміністративне правопорушення, будучи обізнаним про розгляд судом справи щодо нього, сам до суду не прибув, суд дійшов висновку про зловживання ним правами з метою затягування строків розгляду справи. Подальше листування за таких умов буде явно не виправданим витрачання коштів державного бюджету.

Виходячи з викладеного ОСОБА_1 вважається таким, що сповіщений належним чином про судове засідання, тому суд вважає за можливе розглянути справу без його участі.

Дослідивши адміністративні матеріали, суд встановив таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 88-1 КУпАП порушення порядку придбання, збуту чи розповсюдження об`єктів тваринного або рослинного світу тягне за собою накладення штрафу від тридцяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією об`єктів тваринного або рослинного світу чи без такої.

У ч. 2 ст. 7 Закону України «Про тваринний світ» зазначено, що законність набуття у приватну власність об`єктів тваринного світу (крім добутих у порядку загального використання) повинна бути підтверджена відповідними документами, що засвідчують законність вилучення цих об`єктів з природного середовища, ввезення в Україну з інших країн, факту купівлі, обміну, отримання у спадок тощо, які видаються в установленому законодавством порядку.

Вина ОСОБА_1 у вчиненому адміністративному правопорушенні за наведених вище обставин підтверджується такими доказами:

- протоколом про адміністративне правопорушення від 28 жовтня 2025 року

№ 006858, де викладено обставини вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 88-1 КУпАП;

- копією письмових пояснень ОСОБА_1 від 08 вересня 2025 року, в яких останній повідомив, що на прохання маловідомої особи за винагороду у розмірі

600,00 гривень він мав приїхати і забрати у вказаному місці біля водосховища в адміністративних межах с. Кліщинці мішки зі свіжевиловленою рибою. Він без дозволу взяв мотоцикл, приїхав до вказаного місця, де погрузив на нього три мішки, і почав рухатися до свого місця проживання, але був зупинений працівниками поліції.

При оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом». Проте така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення ЄСПЛ від 21 липня 2011 року у справі «Коробов проти України»). Приймаючи до уваги це рішення, суд керується саме цим принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого також сформульований у п. 43 рішення ЄСПЛ від

14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України». Зокрема, доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Перераховані вище докази оцінені за внутрішнім переконанням суду, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і справедливістю.

На переконання суду, наявні в адміністративних матеріалах докази є достатніми, належними і допустимими, такими, що узгоджуються між собою, та «поза розумним сумнівом» доводять винуватість ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого адміністративного правопорушення.

Таким чином суд вважає, що ОСОБА_1 порушив вимоги ч. 2 ст. 7 Закону України «Про тваринний світ», чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 88-1 КУпАП, а саме порушення порядку придбання об`єктів тваринного світу.

Частиною 1 ст. 33 КУпАП передбачено, що при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставиною, що пом`якшує відповідальність за адміністративне правопорушення, згідно з п. 4 ч. 1 ст. 34 КУпАП судом визнається вчинення правопорушення неповнолітнім.

Обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, згідно зі ст. 35 КУпАП судом не встановлено.

Водночас відповідно до ч. 1 ст. 13 КУпАП до осіб віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років, які вчинили адміністративні правопорушення, застосовуються заходи впливу, передбачені ст. 24-1 цього Кодексу.

Пунктом 2 ст. 24-1 КУпАП передбачено, що за вчинення адміністративних правопорушень до неповнолітніх у віці від шістнадцяти до вісімнадцяти років може бути застосований захід впливу - попередження.

З огляду на те, що ОСОБА_1 є неповнолітнім, суд вважає, що до останнього слід застосувати захід впливу у виді попередження.

Зі змісту ч. 1 ст. 40 КУпАП вбачається, якщо в результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то суддя під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення, має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди.

Частиною 2 цієї ж статті Кодексу передбачено, що коли шкоду заподіяно неповнолітнім, який досяг шістнадцяти років і має самостійний заробіток, а сума шкоди не перевищує одного неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, суддя має право покласти на неповнолітнього відшкодування заподіяної шкоди або зобов`язати своєю працею усунути її.

Відповідно до ч. 3 цієї ж статті Кодексу в інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

У протоколі про адміністративне правопорушення від 28 жовтня 2025 року

№ 006858 зазначено, що розмір завданих збитків становить 373677,00 гривень. Водночас адміністративні матеріали не містять жодного розрахунку вказаної суми збитків та її обґрунтування.

Беручи до уваги наявність у суду права, а не обов`язку вирішувати питання про відшкодування майнової шкоди під час розгляду адміністративних матеріалів, враховуючи відсутність розрахунку розміру завданих збитків та їх обґрунтування, на переконання суду, вказане питання може бути розглянуте в порядку цивільного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 13, 24-1, 33-35, 40, 88-1, 221, 283 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в:

Визнати винним неповнолітнього ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 88-1 КУпАП.

Застосувати до неповнолітнього ОСОБА_1 захід впливу у виді попередження.

Об`єкти тваринного світу - рибу виду лящ у кількості 89 шт., судак у кількості

15 шт., карась у кількості 165 шт., окунь у кількості 2 шт., сазан у кількості 3 шт., сом у кількості 2 шт., що вилучені працівниками поліції згідно з протоколом огляду місця події, - конфіскувати.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова суду може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Чорнобаївський районний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя В.В. Чубай