Справа № 750/4410/25 Головуючий у 1 інстанції Кулініч Ю. П.
Провадження № 33/4823/723/25
Категорія - ч.1 ст.130 КУпАП
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2025 року місто Чернігів

Чернігівський апеляційний суд в складі:

Головуючого - судді Салая Г.А.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 ,

захисника Слєпченка С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Чернігові апеляційну скаргу захисника Слєпченка С.А. в інтересах особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , на постанову Деснянського районного суду м. Чернігова від 05 серпня 2025 року,

У С Т А Н О В И В:

Цією постановою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий по АДРЕСА_1 ,

притягнутий до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП та на нього накладено стягнення у виді штрафу у розмірі 17 000 грн, з позбавленням права керування транспортними засобами на строк один рік.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави 605 грн 60 коп судового збору.

Місцевим судом установлено, що 22.03.2025, о 16 год 59 хв, ОСОБА_1 , у м. Чернігові по вул. Кільцева, 105, керував транспортним засобом «Daewoo», державний номерний знак НОМЕР_1 , з явними ознаками наркотичного сп`яніння, а саме: почервоніння обличчя, виражене тремтіння пальців рук, поведінка, що не відповідає обстановці, та від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння відмовився, чим порушив п.2.5 ПДР та вчинив правопорушення, передбачене ч.1 ст.130 КУпАП.

Не погодившись із рішенням суду, захисник подав апеляційну скаргу, в якій просить постанову місцевого суду стосовно ОСОБА_1 скасувати, а провадження по справі закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. Вказує, що на момент огляду на стан сп`яніння ОСОБА_1 розпочалася повітряна тривога, але ні працівники поліції, ні медичні працівники КНП Чернігівська обласна психоневрологічна лікарня не виконали вимоги законодавства України і відмовилися на його вимогу провести їх в укриття. Також зазначає, що підзахисний не відмовлявся від огляду на стан сп`яніння, але на той момент сечу здати не зміг. Вказує, що з метою пришвидшення відібрання біологічних зразків лікарю-наркологу було запропоновано відібрати або кров, або будь-які інші зразки біологічного середовища ОСОБА_1 , але лікар в категоричній формі відмовився це робити і взагалі відмовився його оглядати на стан сп`яніння за зовнішніми ознаками. Наголошує, що суд не надав оцінку висновку про огляд на стан сп`яніння ОСОБА_1 наступного ранку після події, що сталася.

У засіданні апеляційного суду ОСОБА_1 та його захисник просили задовольнити вимоги апеляційної скарги з викладених у ній підстав.

Дослідивши апеляційну скаргу, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд доходить висновку, що скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. 7 ст. 294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

У відповідності до ст. 283 КУпАП постанова про адміністративне правопорушення повинна містити, окрім усього, опис обставин, встановлених під час розгляду справи.

Проте, всупереч вимогам вказаних правових норм, судом першої інстанції не були в повному обсязі з`ясовані всі обставини справи, у зв`язку з чим оскаржувана постанова не може бути визнана законною, обґрунтованою та вмотивованою.

Відповідно до п. 2.5 Правил дорожнього руху, водій повинен на вимогу працівника поліції пройти в установленому порядку медичний огляд для визначення стану алкогольного сп`яніння, впливу наркотичних чи токсичних речовин.

Згідно зі ст. 266 КУпАП огляд водія на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують його увагу на швидкість реакції, проводиться з використанням спеціальних технічних засобів. Під час проведення огляду осіб поліцейський застосовує технічні засоби відеозапису, а в разі не можливості застосування таких засобів огляд проводиться у присутності двох свідків. Матеріали відеозапису обов`язково долучаються до протоколу про адміністративне правопорушення. У разі незгоди водія на проведення огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують його увагу на швидкість реакції, поліцейським з використанням спеціальними технічних засобів або в разі незгоди з його результатами, огляд проводиться в закладі охорони здоров`я. Перелік закладів охорони здоров`я, яким надається право проведення огляду особи на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, затверджується управліннями охорони здоров`я місцевих державних адміністрацій.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколі про адміністративне правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Так, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 № 278818 від 22.03.2025 ОСОБА_1 власноруч його підписав та в поясненнях додав, що не згоден, під час повітряної тривоги намагалися взяти зразки. (а.с. 5).

Згідно направлення на огляд водія транспортного засобу з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, у ОСОБА_1 виявлені ознаки наркотичного сп`яніння, а саме, виражене тремтіння пальців рук, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя, поведінка, що не відповідає обстановці, почервоніння обличчя. (а.с. 6).

Відповідно до статті 251 КУпАП відеофіксація є одним із доказів в справі про адміністративне правопорушення, тому з метою всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності, судом апеляційної інстанції було досліджено відеозапис з нагрудної відеокамери (відеореєстратора) інспектора патрульної поліції.

Так, з відеозапису убачається, як було зупинено автомобіль під керуванням ОСОБА_1 , повідомлено поліцейськими про ведення відеофіксації та про причину зупинки, а саме, не ввімкнений світловий показник повороту відповідного напрямку. Під час спілкування поліцейський вбачає у водія ознаки наркотичного сп`яніння, а саме, виражене тремтіння пальців рук, неприродна блідість, та пропонує водію пройти огляд на стан наркотичного сп`яніння у медичному закладі у лікаря-нарколога, на що водій погодився. На запитання лікаря чи буде ОСОБА_1 здавати сечу, останній відповів, що щойно сходив до туалету. Лікар наголосив на необхідності пити більше води, на здачі аналізу, а потім він проведе огляд. Пролунав сигнал тривоги. Захисник наполягає на необхідності пройти в укриття. В подальшому було викликано швидку допомогу, було оглянуто водія, де установлено його задовільний стан. Поліцейський наголошує на пришвидшенні здачі аналізу, оскільки залишилося півгодини згідно Інструкції, і на подальшу доставку в укриття. Лікар наголошує на лабораторному дослідженні, яке є обов`язковим. ОСОБА_1 повідомив, що під час повітряної тривоги відмовляється від огляду. Поліцейський акцентує увагу на минуванні двох годин з часу направлення на огляд водія та розцінює це як ухилення від проходження огляду, роз`яснивши про право звернутися самостійно протягом двох годин для проходження огляду, повідомляє про складання протоколу за ч. 1 ст. 130 КУпАП п. 2.5 ПДР, роз`яснює права і обов`язки водію. Видно як поліцейські оформляють адміністративний матеріал стосовно ОСОБА_1 , ознайомлюють зі змістом протоколу.

Викладені в апеляційній скарзі та захисником у судовому засіданні апеляційного суду обставини знайшли своє підтвердження під час дослідження в якості доказу відеозапису з бодікамери поліцейського, долученого до матеріалів справи про адміністративне правопорушення, з якого вбачається, що причиною відмови ОСОБА_1 від медичного огляду стало те, що з фізіологічних причин він не зміг здати сечу на аналіз, а також з причини оголошення повітряної тривоги.

Крім того, у матеріалах справи є виписка №217 із медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого від 27.03.2025, згідно якого 23.03.2025 о 09:10 год ОСОБА_1 звернувся до лікаря-нарколога КНП Чернігівська обласна психоневрологічна лікарня на медичний огляд за самозверненням, у нього було відібрано кров, за результатами токсикологічного дослідження якого наркотичних, психотропних та інших речовин не виявлено (а.с. 45).

За таких обставин, попри те, що стосовно ОСОБА_1 складено протокол за відмову, що є самостійним складом правопорушення, однак у контексті встановлених апеляційним судом обставин, дані про його самозвернення до медичного закладу та встановлення відсутності ознак наркотичного сп`яніння можуть бути доказом у відповідності до ст. 251 КУпАП.

Таким чином, слід зробити висновок, що у матеріалах справи відсутні належні та достатні докази на підтвердження порушення п. 2.5 ПДР ОСОБА_1 .

Заслуговують на увагу доводи захисника про те, що на момент огляду на стан сп`яніння ОСОБА_1 розпочалася повітряна тривога, але ні працівники поліції, ні медичні працівники КНП Чернігівська обласна психоневрологічна лікарня не виконали вимоги законодавства України і відмовилися на його вимогу провести їх в укриття, чим було порушено право на безпеку життя.

Оповіщення про загрозу або виникнення таких надзвичайних ситуацій здійснюється через системи оповіщення різних рівнів, електронні комунікаційні мережі загального користування тощо, відповідно до статті 30 Кодексу цивільного захисту України, Положення про організацію оповіщення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайних ситуацій та організації зв`язку у сфері цивільного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 вересня 2017 року № 733, зокрема шляхом уривчастого звукового попереджувального сигналу «Увага всім» та трансляції відповідного повідомлення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайної ситуації (далі - сигнал «повітряна тривога»).

Чинним законодавством України у сфері цивільного захисту передбачений чіткий алгоритм поведінки громадян та відповідні повноваження органів державної влади, місцевого самоврядування, керівників підприємств і організацій усіх форм власності у випадку виникнення надзвичайної ситуації. Шляхом відповідних оповіщень (сигналів і повідомлень) органи управління цивільного захисту доводять до мешканців населених пунктів інформацію про загрозу та виникнення надзвичайних ситуацій, повітряної тривоги, аварій, катастроф, епідемій, пожеж тощо. Після отримання таких оповіщень громадяни мають діяти відповідно до наданих інструкцій та правил цивільного захисту. Зокрема, припинити роботу та вжити необхідних заходів безпеки (рішення Ради суддів України від 05 серпня 2022 року № 23).

З матеріалів справи, а саме з інформації листа начальника Чернігівської обласної військової адміністрації видно, що повітряна тривога на території Чернігівської області, в тому числі і в м. Чернігові, 22 березня 2025 року оголошувалась двічі, зокрема, 22.03.2025 з 11:55 год до 12:08 год та з 18:44 год до 23.03.2025 01:34 год. (а.с. 46).

Як убачається з відеозапису, о 18:30 год розпочато огляд ОСОБА_1 лікарем, та в подальшому о 18:46 год пролунав сигнал повітряної тривоги. ОСОБА_1 зі свого боку погоджувався пройти огляд та наполягав на його проведенні саме після закінчення повітряної тривоги.

Ураховуючи наведене, при вирішенні питання про наявність підстав для продовження проведення такого огляду, де на початок огляду оголошено сигнал «повітряна тривога», медичний заклад має керуватися пріоритетом збереження життя і здоров`я людини, чого зроблено не було.

У відповідності до ст. 7 КУпАП, ст. 62 Конституції України, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути притягнута до відповідальності, доки її вину не буде доведено в законному порядку. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Верховний Суд у своєму рішенні від 08.07.2020 у справі № 463/1352/16-а зазначив: …39. У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягається до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Подію та склад правопорушення можуть підтвердити чи спростувати лише належні та допустимі докази.

За змістом п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

У зв`язку із встановленими підставами для скасування рішення суду, інші доводи апеляційної скарги судом апеляційної інстанції не перевіряються.

З огляду на вищезазначене, постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню із закриттям провадження по справі у зв`язку із відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В :

Задовольнити апеляційну скаргу захисника Слєпченка С.А. в інтересах особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 .

Постанову Деснянського районного суду м. Чернігова від 05 серпня 2025 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності - скасувати, а провадження по справі закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Постанова апеляційного суду є остаточною і оскарженню не підлягає.

СуддяГ. А. Салай