справа № 619/5576/25
провадження № 3/619/2154/25
ПОСТАНОВА

іменем України

17 листопада 2025 року м. Дергачі

Суддя Дергачівського районного суду Харківської області Калиновська Л.В., розглянувши матеріали відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст.88-1 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 05.09.2025 серія ХА 000397, 05.09.2025 ОСОБА_1 торгував свіжою рибою (короп 4 екз/4,6 кг, товстолоб 2 екз/3,3кг) загальною вагою 7,9 кг на стихійному ринку в с. Пересічне, по вул. Сумський шлях, 105 Харківського району Харківської області без експертного висновку, підтверджуючого законність продажу водних біоресурсів. Вказаними діями ОСОБА_1 порушив ст.2 ЗУ «Про рибу, інші водні живі ресурси та харчову продукцію з них» а також п.п.16.40 Правил торгівлі на ринках.

Правопорушник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив, повідомлявся своєчасно та належним чином. Згідно протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 вказав, що «торгував живою рибою».

Факт належного повідомлення про час та місце судового розгляду підтверджується: оголошенням на офіційному веб-сайті судової влади України.

До того ж, ОСОБА_1 був обізнаний про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення та відповідно розгляд справи у суді.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У пункті 41 рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» наголошується, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до п.7 ч.2 ст.129 Конституції України, однією з основних конституційних засад судочинства є розумність строків розгляду справи судом. Розгляд справи протягом розумного строку гарантовано і ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Верховним Судом в п.34 постанови від 12 березня 2019 року по справі №910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи, що відповідно до ч.2 ст.268 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності є обов`язковою, однак судом вичерпані заходи щодо повідомлення ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи, до того ж, інформація щодо часу розгляду даної справи розміщена на офіційному веб-сайті судової влади України, суд вважає можливим проводити судовий розгляд справи без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні вказаного правопорушення підтверджується наступними доказами: даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ХА №000397 від 05.09.2025; описом-оцінкою продукції.

У письмових поясненнях в протоколі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 зазначила, що торгував живою рибою у зв`язку з скрутним матеріальним становищем.

Частина 1 статті 88-1 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення порядку придбання, збуту чи розповсюдження об`єктів тваринного або рослинного світу.

Диспозиція ч. 1 ст. 88-1 КУпАП є бланкетною та відсилає до законів та підзаконних нормативно-правових актів, які регулюють порядок придбання, збуту чи розповсюдження об`єктів тваринного або рослинного світу.

Вирощування риби, інших водних живих ресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх ділянках) та континентальному шельфі України дозволяється суб`єктам господарювання за наявності позитивної ветеринарно-санітарної оцінки стану (визначає центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері ветеринарної медицини) водних об`єктів. Якість та безпека живої риби, інших водних живих ресурсів, вирощених у ставках, інших водних об`єктах (їх ділянках), підтверджуються ветеринарним свідоцтвом, яке видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері ветеринарної медицини, один раз на рік на всю партію вирощених живої риби або інших водних живих ресурсів (ст. 2 Закону України «Про рибу, інші водні живі ресурси та харчову продукцію з них»).

Згідно зі ст.12 Закону України «Про рибу, інші водні живі ресурси та харчову продукцію з них» особи, винні у порушенні законодавства у сфері якості та безпеки харчової продукції, несуть дисциплінарну, адміністративну, кримінальну та цивільну відповідальність.

Пунктом 16 Правил торгівлі на ринках, затверджених Наказом Міністерства економіки та з питань європейської інтеграції України, Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Державного комітету стандартизації, метрології та сертифікації України від 26.02.02 N 57/188/84/105, передбачено, що на торговельному місці продавця продавець повинен мати при собі: документи про сплату ринкового збору та послуг ринку; належним чином оформлену особисту медичну книжку в разі продажу продовольчих товарів (для суб`єктів підприємницької діяльності); копії документів, що підтверджують якість та безпеку продукції та товарів; у разі реалізації тропічних плодів - копії документів, що підтверджують їх походження та проходження фітосанітарного контролю; висновок лабораторії ветеринарно-санітарної експертизи на ринку в разі продажу продуктів тваринного і рослинного походження.

Особи, винні в порушенні цих Правил, несуть відповідальність згідно із законодавством (п. 36 Правил торгівлі на ринках).

Оцінюючи зібрані у справі докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд вважає доведеною вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення та кваліфікує її дії за ч. 1 ст. 88-1 КУпАП, як порушення порядку збуту об`єктів тваринного світу.

Керуючись ст. 33-35 КУпАП, суд при накладенні стягнення враховує характер вчиненого правопорушення, відомості про особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що обтяжують та пом`якшують відповідальність.

Обставин, що пом`якшуть або обтяжують відповідальність ОСОБА_1 , судом не встановлено.

На підставі вищевказаного, з урахуванням особи, ступеню вини, а також характеру вчиненого правопорушення, суд вважає, що ОСОБА_1 слід призначити стягнення у вигляді штрафу в дохід держави, що є достатньою мірою відповідальності з метою її виховання, а також запобігання вчиненню нових правопорушень.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, сплачується судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст.33-35,40-1,88-1,251-252,279,283-285 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.88-1 КУпАП та піддати його адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 510 (п`ятсот десять) гривень без конфіскації об`єктів тваринного світу.

Стягнути з ОСОБА_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 605 грн. 60 коп.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня винесення постанови до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Л. В. Калиновська