Справа №468/2294/25
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.11.2025 року суддя Баштанського районного суду Миколаївської області Муругов В.В., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ), відповідно до протоколу проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , фізичної особи-підприємця,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП

В С Т А Н О В И В:

Протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 інкримінується, що вона вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП за наступних обставин: 08.10.2025 року близько 14:00 год. по АДРЕСА_2 ОСОБА_1 в громадському місці, а саме в приміщенні магазину «Супермаркет взуття» виражалася нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , чим порушувала громадський порядок та спокій громадян.

ОСОБА_1 надала суду пояснення, в яких не виключала, що в стані сильного емоційного напруження могла висловлюватися різко, у тому числі нецензурними словами на адресу свого колишнього чоловіка. Зазначила, що її поведінка не мала на меті порушення громадського порядку чи демонстрацію неповаги до суспільства. Інцидент стався у приміщенні, яке належить їй на праві спільної власності. Просила врахувати, що мотивом її дій не була неповага до суспільства, а емоційний стан, спричинений спором з потерпілим, який є її колишнім чоловіком. Тому просила закрити провадження у справі за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Потерпілий ОСОБА_2 пояснив, що того дня до магазину, який він здає в оренду, прийшла його колишня дружина ОСОБА_1 та почала фотографувати товар (взуття), брала взуття з полиць, а він забирав його та ставив на місце. В подальшому ОСОБА_1 почала висловлюватись на його адресу та адресу продавців нецензурною лайкою, поводила себе неадекватно, забрала телефон в одного з продавців, а також покусала потерпілого, штовхала його та завдавала ударів. Між сторонами тривалий час існує спір щодо поділу спільного майна подружжя та ОСОБА_1 бажає поділити також і магазин, де відбулась дана подія, також між сторонами судами вирішувались ряд інших спорів, пов`язаних з їх сімейним життям.

Ознайомившись з поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та потерпілого, дослідивши матеріали, що знаходяться у справі (копію рапорту, заяву ОСОБА_3 , пояснення ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_1 , згоду на проведення огляду, копію паспорту, копію інформації про посвідчення водія, рапорт, копію договору від 20.09.2023 року, копію ухвали Баштанського районного суду Миколаївської області від 01.10.2025 року), переглянувши відеозаписи, суддя приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу інкримінованого їй адміністративного правопорушення, передбаченого диспозицією ст. 173 КУпАП з наступних підстав.

Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, полягає в дрібному хуліганстві, тобто нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система відносин, що складається у громадських місцях в процесі спілкування людей, яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей.

Суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу, коли особа усвідомлює, що її дії є протиправними, передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства, а також мета порушення громадського порядку та спокою громадян. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм будь-якого хуліганства, в тому числі і дрібного хуліганства.

При цьому, зміст і спрямованість діяння, що має істотне значення для його правової оцінки, в кожному конкретному випадку визначається виходячи з часу, місця, обстановки й інших обставин його вчинення, характеру дій особи, відносно якої складений протокол, а також поведінки потерпілого і стосунків, що склалися між ними.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із вимогами ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Із змісту вказаної норми слідує, що протокол про адміністративне правопорушення як документ, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів та єдиною підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності, складається за встановленою формою і має містити дані, необхідні для вирішення адміністративної справи, зокрема, про місце, час вчинення та суть правопорушення, спричинену матеріальну шкоду, а також про свідків і потерпілих. А тому предмет судового розгляду обмежений обставинами, які вказані у протоколі про адміністративне правопорушення та які визначають його суть. Суддя при цьому при розгляді протоколу не в праві виходити за межі викладених в ньому обставин.

Протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 інкримінується лише нецензурна лайка та лише на адресу потерпілого ОСОБА_2 .

За такого, суддя не оцінює заявлені потерпілим факти можливого заволодіння ОСОБА_1 телефоном, факт можливого спричинення потерпілому тілесних ушкоджень та факт можливих її нецензурних висловлювань на адресу продавців магазину.

Натомість з досліджених суддею доказів слідує, що дійсно між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 як колишнім подружжям тривалий час виникали різні спори, які, в тому числі, вирішувались в судовому порядку, а також між ними дійсно наявний тривалий спір щодо поділу спільного майна подружжя, в тому числі і магазину, де відбулась дана подія.

Саме на ґрунті таких напружених відносин колишнього подружжя та їх спору про поділ майна виник і вказаний конфлікт, однак він виник не з мотивів явної неповаги до суспільства, авнаслідок особистих мотивів вказаного вище спору та складних відносин між ними.

Вказані обставини підтверджуються поясненнями сторін та матеріалами справи, що підтверджує особисте підґрунтя конфлікту та те, що сварка між вказаними особами була викликана дійсними реальними причинами, які зумовили неприязнь в учасників один до одного, тому дії особи, відносно якої складений протокол, були зумовлені вказаними особистими мотивами, а не хуліганським мотивом, та були спрямовані на особу, з якою такі неприязні відносини склалися, і не мали на меті порушення громадського порядку і спокою громадян.

При цьому, відповідно до ч.6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Натомість згідно з постановами Верховного Суду від 22.12.2020 року по справі №461/2694/19 та від 20.05.2021 року по справі №683/37/19 обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм хуліганства як злочину проти громадського порядку та моральності.

При цьому, відмінність кримінально караного хуліганства та дрібного хуліганства полягає лише в ступені суспільної небезпеки та в певних елементах об`єктивної сторони таких правопорушень, натомість суб`єктивна сторона вказаних правопорушень однакова, в тому числі і мотив вчинення протиправного діяння.

Сам по собі факт образ потерпілого без встановлення перелічених вище обов`язкових елементів складу правопорушення не може бути достатньою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З наведених вище мотивів, а також у зв`язку з відсутністю хуліганського мотиву дій ОСОБА_1 та недоведеності в її діях умислу на порушення громадського порядку, які є необхідними елементами суб`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - тому провадження у справі підлягає закриттю за відсутності в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247, 252,280,283,284,285 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого диспозицією ст. 173 КУпАП.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.

СУДДЯ: