Справа № 681/1474/25
Провадження 3/681/417/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2025 року

Суддя Полонського районного суду Хмельницької області Горщар А.Г.,

розглянувши матеріали, які надійшли від відділу поліцейської діяльності №3 (м. Полонне) Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області,

про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, місце роботи не відомо,

за ч.1 ст.173-2 КУпАП, -

встановив:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 415618 від 04.11.2025 (далі Протокол) ОСОБА_1 ставиться в провину, що він 04.11.2025 приблизно о 15:00 годині за місцем свого проживання по АДРЕСА_1 вчинив відносно своєї дружини ОСОБА_2 домашнє насильство, а саме, умисні дії психологічного характеру, які полягали у висловлюванні нецензурною лайкою на її адресу та погрозах фізичною розправою, що могло завдати шкоди її психічному здоров`ю, чим, на думку автора Протоколу, вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП.

ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим, на розгляд справи не прибув, заяв, клопотань не подав, причин неявки суду не повідомив.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву, в якій просила розгляд справи проводити у її відсутності, а також повідомила суду, що звернулась до поліції поспішно, між нею та чоловіком виникло сімейне непорозуміння (побутова сварка), яке вони вирішили та примирились, просила не притягувати його до відповідальності.

Статтею 268 КУпАП передбачений вичерпний перелік статей при розгляді справ за якими присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. Категорія справ за ст. 173-2 КУпАП до вказаного переліку не входить, а тому присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за даною статтею у судовому засіданні не є обов`язковою.

Окрім того, у рішенні Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено на тому, що особа в розумінні інтервалу часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.

У зв`язку з цим, суд, на виконання вимог ст. 277 КУпАП, з дотриманням строків розгляду даної справи, здійснює судовий розгляд у відсутності ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає про таке.

Згідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній у відповідності з законом.

Відповідно до ст.245 цього Кодексу завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Як зазначається в ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису.

Обов`язок щодо збирання доказів, за положеннями ч.2 ст.251 КУпАП, покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Відповідно до диспозиції ст.173-2 КУпАП вчинення домашнього насильства характеризується, зокрема, умисним вчиненням будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає в умисному вчиненні будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень. Погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Суб`єктивна сторона правопорушення полягає в умисному вчиненні насильства в сім`ї.

Отже, домашнє насильство, яке охоплюється диспозицією ч. 1 ст.173-2 КУпАП, має місце тоді, коли будь-які діяння фізичного, психологічного чи економічного характеру тягнуть за собою можливість настання чи настання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Системний аналіз існуючого національного та міжнародного законодавства свідчить про те, що домашнє насильство істотно відрізняється від звичайних конфліктних відносин, оскільки має певні ознаки та характеризується тим, що особа, яка застосовує домашнє насильство, маючи значну перевагу в своїх можливостях, діє умисно з наміром досягти бажаного результату, який полягає у заподіянні шкоди потерпілому шляхом порушення його прав і свобод.

В той час, як під конфліктом необхідно розуміти такий стан взаємовідносин, який характеризується наявністю зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що може призвести до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями; ситуація, в якій кожна зі сторін намагається зайняти позицію несумісну з інтересами іншої сторони.

Виникнення конфлікту залежить не лише від об`єктивних причин, але й від суб`єктивних факторів, до яких необхідно віднести власні уявлення учасників конфлікту про себе, свої потреби, мотиви, життєві цінності та ставлення до іншої сторони конфлікту.

З матеріалів справи вбачається, що підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 було звернення його дружини ОСОБА_2 , яка вказала, що її чоловік 04.11.2025 вчинив з нею сварку, ображав нецензурною лайкою та словесно погрожував фізичною розправою; доказами, які долучені до протоколу, є письмові пояснення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Разом з тим, в матеріалах справи міститься заява ОСОБА_2 від 07.11.2025, адресована до суду, в якій остання повідомила, що поспішно звернулась до працівників поліції, оскільки виникла з ОСОБА_1 сварка була сімейним непорозумінням (побутовою сваркою), яке вони вирішили та примирились.

ОСОБА_3 у своїх письмових поясненнях від 04.11.2025 зазначила, що між її бабою ОСОБА_2 та дідом ОСОБА_1 дійсно виникла сварка, з приводу чого ОСОБА_2 викликала працівників поліції.

Аналізуючи матеріали справи суд приходить до висновку, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 стався саме звичайний конфлікт, після якого сторони примирились, що свідчить про те, що вони дійшли певної згоди щодо питань, які спричинили такий конфлікт.

Враховуючи викладене суд не вбачає в діях ОСОБА_1 умисного наміру заподіяти шкоду психічному здоров`ю ОСОБА_2 шляхом порушення її прав і свобод та реальної можливості завдання такої шкоди, що є обов`язковою ознакою для кваліфікації дій за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Відповідно до закріпленого у ст.62 Конституції України принципу презумпції невинуватості, ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення, а також усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

На підставі того, що в матеріалах справи відсутні будь-які об`єктивні та достовірні докази, які свідчили б про умисне вчинення ОСОБА_1 домашнього насильства відносно своєї дружини, що мають значення для правильного вирішення справи, суд вважає, що на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись наведеним, п.1 ч.1 ст.247, ст.ст.280, 283, 284 КУпАП суддя, -

постановив:

Закрити провадження по даній справі на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП через відсутність в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, потерпілою, до Хмельницького апеляційного суду через Полонський районний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Анатолій ГОРЩАР