П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 листопада 2025 року м. Кривий Ріг

Суддя Покровського районного суду міста Кривого Рогу Рибкіна Н.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Відділення поліції № 3 Криворізького районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Дніпропетровській області, відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, військовослужбовця ВЧ НОМЕР_2 , водій,, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

20 жовтня 2025 року об 15-00 год. ОСОБА_1 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, ображав свою співмешканку гр. ОСОБА_2 грубою нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, після чого закрився у квартирі та не відчинив двері, чим не дав змогу потерпілій потрапити до адреси свого проживання, своїми діями вчинив домашнє насильство психологічного характеру, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 173-2 КупАП.

До судового засідання призначеного на 12.11.2025 року о 10 год 00 хв ОСОБА_1 не з`явився з невідомих суду причин, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Відповідно до рішенні ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Враховуючи належне та своєчасне сповіщення особи яка притягається до адміністративної відповідальності про місце і час розгляду справи та відсутність будь-яких клопотань останнього про відкладення розгляду справи, суд вважає за можливе розглянути справу без його участі.

Пунктом 3 частини 1 статті 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» визначено, що домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання а бо між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.173-2 КУпАП, за обставин викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, підтверджується, заявою ОСОБА_2 , рапотом працівника поліції про отримання заяви ОСОБА_2 , поясненнями ОСОБА_1 .

З урахуванням наведеного суд дійшов висновку, що подія адміністративного правопорушення мала місце, вина ОСОБА_1 у його вчинені доведена, в його діях є наявні ознаки правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 173-2 КУпАП, оскільки він вчинив домашнє насильство, внаслідок чого була завдана шкода психічному здоров`ю потерпілої.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративні стягнення є мірою відповідальності і застосовуються з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 за вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.173-2 КУпАП, дотримуючись принципу співвідношення між тяжкістю вчиненого адміністративного правопорушення та заходом державного примусу, враховуючи умови та характер вчиненого адміністративного правопорушення, особу правопорушника: вік, соціальне положення, ступінь його вини та протиправну поведінку, суд вважає за необхідне та достатнє для виховання особи, запобігання вчинення нових правопорушень застосувати до нього адміністративне стягнення, в межах санкції частини 1 статті 173-2 КУпАП, у вигляді штрафу, що буде достатнім для виховання особи та запобіганню новим правопорушенням.

Відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір», відповідно до ст. 1 якого судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом.

У даному випадку судовий збір стягується з ОСОБА_1 відповідно до вимог п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у зв`язку з ухваленням судом постанови про накладення на нього адміністративного стягнення, а тому правових підстав для звільнення останнього від сплати судового збору немає.

Керуючись ст. 40-1, 283-285 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винним у скоєні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-2 ч. 1 КУпАП, та покласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави у сумі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 605,60 грн. на користь держави (стягувач Державна судова адміністрація України, отримувач коштів ГУК у м. Києві (м. Київ) 22030106, , банк отримувача Казначейство України (ЕАП, рахунок отримувача UA0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106).

Постанова судді може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим. Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Покровський районний суд міста Кривого Рогу.

Суддя: Н. М. Рибкіна