Справа № 442/7860/25
Провадження №3/442/2188/2025
П О С Т А Н О В А

Іменем України

11 листопада 2025 року

Суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Гарасимків Л.І., розглянувши матеріали, які надійшли з Державної податкової служби України Головного управління ДПС у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання : АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст.163-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И Л А:

До Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області надійшов адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , за ч.1 ст.163-4 КУпАП.

Відповідно до Протоколу про адміністративне правопорушення №011189 від 13.10.2025р., ОСОБА_1 вчинила правопорушення, а саме: неутримання або неперерахування до бюджету сум податку доходу фізичних осіб при виплаті фізичній особі доходів, а саме: не перераховано до бюджету ПДФО в сумі 1800 грн. за лютий - березень 2020року, чим порушено п.31.1 ст.31, п.57.1 ст.57, п.176.2 «а» ст.176 Податкового кодексу України від 02.12.2010р. №2755-VI із змінами та доповненнями, тобто порушила ч.1 ст. 163-4 КУпАП.

У судове засідання правопорушник ОСОБА_1 не з`явилася, хоча належним чином була повідомлена про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Приймаючи до уваги те, що судом вжиті необхідні заходи для забезпечення участі у судовому засіданні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від правопорушника не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з чим причини його неявки до суду визнані неповажними та, відповідно до вимог ст. 268 КУпАП, а також беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, вважаю за можливе провести розгляд справи у відсутності правопорушника на підставі наявних матеріалів.

Аналізуючи матеріали справи, подані письмові докази по справі, суд прийшов до наступних висновків.

Статтею 7 КУпАП зазначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст.251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких в передбаченому законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність або відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із статтею 280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Адміністративна відповідальність за ч.1 ст.163-4 КУпАП передбачена за неутримання або неперерахування до бюджету сум податку на доходи фізичних осіб при виплаті фізичній особі доходів, перерахування податку на доходи фізичних осіб за рахунок коштів підприємств, установ і організацій (крім випадків, коли таке перерахування дозволено законодавством), неповідомлення або несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян.

Згідно ч.2 ст.38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення №011189 від 13.10.2025р. та акту №41252/13-01-24-09/ від 08.09.2025р., вбачається, що правопорушення щодо несвоєчасного подання до контролюючого органу податкових розрахунків сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, тобто неперерахування до бюджету податку на доходи фізичних осіб податковим агентом за лютий-березень 2020 рік в сумі 1800,00 грн.

Триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом, тобто триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану, за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 11.04.2018 у справі № 804/401/17 та від 11.12.2018 у справі № 242/924/17.

Враховуючи те, що вчинене ОСОБА_1 правопорушення не є триваючим, суд вважає, що, на момент надходження справи до суду та її розгляду, строки накладення адміністративного стягнення, встановленіст. 38 КУпАП,закінчились.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.247 КУпАПпровадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбаченихст. 38 КУпАП.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження у справі на підставі п.7 ст.247 КУпАП, оскільки на момент розгляду справи сплив визначений ст.38 КУпАП тримісячний строк притягнення до адміністративної відповідальності.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст.33-35, 163-4 ч.1, 221, 283, 284 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-4 КУпАП, закрити у зв`язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених ст.38 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду у десятиденний строк з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення десятиденного строку її оскарження.

Суддя Гарасимків Л.І.