П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2025 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Логойда І.В., за участі особи, відносно якої складено протокол, розглянувши матеріали справи, які надійшли із Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ТОВ «МОВ Україна» консультант, місце проживання: АДРЕСА_1 , документ, що посвідчує особу: паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 виданий Северодонецьким МВ від 17.07.2002 року, реєстраційний номер облікової картки суду невідомий, за ч. 3 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 204192 від 25.10.2025 за ч. 3 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Згідно з даними протоколу 29.10.2025 року близько 20:40 год., в АДРЕСА_1 , громадянин ОСОБА_1 вчинив домашнє насильство психологічного та фінансового характеру в сторону своєї жінки громадянки ОСОБА_2 , що виражалося у висловленні погроз та нецензурною лайкою та пошкодженням особистих речей постраждалої, чим було вчинено домашнє насильство психологічного та фінансового характеру. Правопорушення було вчинено повторно протягом року.

ОСОБА_1 в судовому засіданні повідомив, що була сварка, дії зі сторони дружини, потім поліція склала протокол. Компенсував завдану матеріальну шкоду. Свою вину визнав.

Дослідивши матеріали справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності, заслухавши особу, суд прийшов до наступного висновку.

Вимогами ст.280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з положеннями ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 3 статті 173-2 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за вчинення повторно протягом року домашнього насильства, тобто умисного вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого було завдано шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Згідно з вимогами ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь. Психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні вказаного правопорушення доведена протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №204192 від 29.10.2025, формою оцінки ризиків вчинення домашнього насильства від 29.10.2025, письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 29.10.2025, письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 29.10.2025, довідкою про повторність адміністративного правопорушення від 30.10.2025, з якої вбачається, що згідно облікових баз даних Інформаційного порталу Національної поліції України відносно громадянина ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП 23.06.2025 року було складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №694536. Згідно рішення Ужгородського міськрайонного суду №308/9660/25 від 16.07.2025 накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн., витягом з електронної системи «Єдиний облік» відносно реєстрації виклику на номер 102 стосовно події, яка склалася 29.10.2025 від 30.10.2025, диском з відеоматеріалами з нагрудних реєстраторів працівників Національної поліції від 29.10.2025.

Таким чином, суд приходить до висновку, що дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковано за ч. 3 ст.173-2 КУпАП. Обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність суд не знаходить.

Відповідно до вимог ст.23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, який вчинив адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

З врахуванням особи винного, фактичних обставин, характеру вчиненого правопорушення, суд вважає, що до ОСОБА_1 слід застосувати стягнення у виді штрафу.

Згідно з вимогами ст. 39-1 КУпАП у разі вчинення домашнього насильства чи насильства за ознакою статі суд під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про направлення особи, яка вчинила домашнє насильство чи насильство за ознакою статі, на проходження програми для таких осіб, передбаченої законом.

Згідно з вимогами ст. 283 КУпАП постанова суду про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 173-2 і 173-6 цього Кодексу, повинна містити обґрунтування необхідності або відсутності необхідності направлення порушника на проходження програми для особи, яка вчинила домашнє насильство чи насильство за ознакою статі, відповідно до статті 39-1 цього Кодексу.

Підстав для застосування ст. 39-1 КУпАП та направлення ОСОБА_1 на проходження програми для особи, яка вчинила домашнє насильство, не вбачається, так як раніше постановою Ужгородського міськрайонного суду від 16.07.2025 по справі 308/9660/25, згідно з якою ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, проте зі змісту постанови суд вбачає, що особою було здійснено домашнє насильство психологічного характеру, жодних тілесних ушкоджень постраждалій особі не було завдан о. Також дослідивши протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 204192 від 29.10.2025 за ч. 3 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , зі змісту якого вбачається, що останнім не було нанесено тілесних ушкоджень постраждалій особі, оскільки ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою та пошкодив особисті речі постраждалої. У письмових поясненнях особа, якій інкримінується вчинення даного адміністративного правопорушення, також повідомляє, що після конфлікту, який виник та в ході якого ним було пошкоджено особисті речі постраждалої, ним було придбано аналогічні речі, а саме: туфлі, сумку та спідницю, тобто компенсував завдані матеріальні збитки постраждалій особі. З письмових пояснень постраждалої ОСОБА_2 також зрозуміло, що така не отримала жодних фізичних ушкоджень та зазнала насильства психологічного та фінансового характеру. Окрім того у формі оцінки ризиків вчинення домашнього насильства від 29.10.2025 року поліцейським уповноваженого підрозділу поліції визначено рівень небезпеки як «низький».

Згідно з вимогами п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. ОСОБА_1 у судовому засіданні надав посвідчення ветерана війни - учасника бойових дій серії НОМЕР_2 , у зв`язку з чим суд приходить до переконання про відсутність підстав для стягнення з ОСОБА_1 судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.9, 33-35, 40-1, 173-2, 251, 280, 283, 284 КУпАП, суддя-

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.173-2 КУпАП, та накласти стягнення у виді штрафу у дохід держави в розмірі 60 (шістдесят) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1020 (одну тисячу двадцять) гривень.

Відповідно до ч.1 ст.307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Роз`яснити, що відповідно до положень ст.308 КУпАП у разі несплати штрафу у зазначений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна, в порядку, встановленому законом, у порядку якого з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті КУпАП та зазначеного у постанові про стягнення штрафу, а також витрати на облік правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області І.В.Логойда