Провадження №: 3/752/8468/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.10.2025 м. Київ

суддя Голосіївського районного суду міста Києва Бушеленко О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання у м. Києві матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли

відГолосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві
пропритягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП
відносноОСОБА_1 дата народження - ІНФОРМАЦІЯ_1 місце проживання - АДРЕСА_1 місце реєстрації - АДРЕСА_2
за участі захисника Кладовщикової О.В.,

ВСТАНОВИВ:

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП ОСОБА_1 згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 01.08.2025 серії ВАД № 633227, в якому зазначено, що 01.08.2025 о 22:42 за адресою: м. Київ, вул. Паньківська, 21 (розважальний заклад "Ліфт"), громадянин ОСОБА_1 викрикував ненормативну лексику у громадському місці, чим скоїв дрібне хуліганство.

До зазначеного протоколу приєднано рапорт оперативного чергового спецлінії "102" від 01.08.2025 (невстановлений анонімний заявник з номером телефону НОМЕР_1 повідомив, що за адресою: м. Київ, вул. Паньківська, 21 нічний заклад - голосно лунає музика у день жалоби); письмові пояснення ОСОБА_1 від 02.08.2025 (відмовився надавати покази згідно ст. 63 Конституції України), копія паспорта ОСОБА_1 (із застосунку сервісу надання державних цифрових послуг "Дія").

Відповідно до постанови судді Голосіївського районного суду міста Києва Бушеленко О.В. від 07.08.2025 протокол про адміністративне правопорушення, складений відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, а також інші матеріали, що надійшли разом з ними, повернуто до органу, з якого надійшли ці документи для належного оформлення - доставлення особи до зали суду з мотивів, викладених у постанові.

04.09.2025 до суду надійшли додаткові матеріали для долучення, які містять витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, заяву про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 01.08.2025, протоколи допиту свідків від 02.08.2025, письмові пояснення відвідувача розважального закладу ОСОБА_2 від 02.08.2025, письмові пояснення потерпілої ОСОБА_3 від 01.08.2025, письмові пояснення потерпілого ОСОБА_4 від 01.08.2025, протоколи огляду веб-сайтів від 02.08.2025.

14.10.2025 вказані вище матеріали повернулися до Голосіївського районного суду міста Києва, явка ОСОБА_1 забезпечена не була.

22.10.2025 ОСОБА_1 до суду не з`явився, про причини свої неявки суд не повідомив.

22.10.2025 у судовому засіданні представник ОСОБА_1 - адвокат Кладовщикова Оксана Валентинівна клопотала про розгляд справи за відсутності підзахисного, послалася на його зайнятість за місцем роботи в іншому місті, заперечила обставини порушення підзахисним громадського порядку, пояснила, що він правопорушень не вчиняв, перебував у розважальному закладі близько 22-ї години, відпочивав, а коли збирався покидати приміщення закладу, до клубу увірвалися поліцейські у повній бойовій амуніції, зі зброєю та наказали усім впасти обличчям в підлогу, сховати телефони. Надалі поліцейські наказали присутнім пред`явити документи, що підтверджують особу та дані із застосунку "Резерв+", що ОСОБА_1 зробив на їхню вимогу. Після чого працівники поліції без повідомлення підстав затримали, ОСОБА_1 , не роз`яснивши йому його права та обов`язки, не надали можливості зв`язатися з адвокатом, не повідомили про затримання Центр надання вторинної правової допомоги. Згодом він дізнався, що його затримали через те, що він був відвідувачем розважального закладу в День жалоби, який був оголошений у місті Києві за загиблими внаслідок атаки Російської Федерації по місту Києву 31.07.2025. Зауважила, що ОСОБА_1 виконував усі розпорядження працівників поліції,не перешкоджав її у їх діяльності, а сам факт перебування у закладі в День жалоби не передбачає визначеної законодавством юридичної відповідальності.

Оскільки особа, яка притягається до адміністративної відповідальності була представлена професійним адвокатом, яка озвучила позицію захисту, суд (суддя) дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності ОСОБА_1 .

Розглядаючи цю справу про адміністративне правопорушення, суд (суддя) зазначає таке.

Відповідно до ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Адміністративним правопорушенням (проступком) ч. 1 ст. 9 КУпАП визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У ч. 2 ст. 7 КУпАП передбачено, що провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Виходячи зі змісту ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справ про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який і є підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

З аналізу приписів КУпАП слідує, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя повинен вжити всіх передбачених законодавством заходів для повного, всебічного й об`єктивного встановлення обставин, на підставі належних і достовірних доказів з`ясувати, чи мала місце подія та склад адміністративного правопорушення, зокрема, шляхом дослідження протоколу про адміністративне правопорушення, установити інші факти, що впливають на правильне вирішення справи.

Завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 245 КУпАП є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин справи, її вирішення у точній відповідності до закону.

Доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ч. 1 ст. 251 КУпАП).

У силу ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди в Україні застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що деякі справи про адміністративні правопорушення за своєю суттю мають кримінальний характер та повністю підпадають під гарантії ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п. 21-22 рішення у справі "Надточій проти України", п. 53 рішення у справі "Гурепка проти України").

У п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 у справі "Кобець проти України" (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі "Авшар проти Туреччини" (Avsar v. Turkey, п. 282) зазначається, що доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпції, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Також Європейський суду з прав людини у своїх рішеннях вказує, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21.07.2011), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18.01.1978 у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Конституційний Суд України у рішенні від 26.02.2019 № 1-р/2019 у справі зауважив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип "in dubio pro reo", згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Статтею 173 КУпАП установлено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Такі дії тягнуть за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Об?єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, передбачає наявність діяння: нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та вчинення інших подібних дій, що як наслідок порушують громадський порядок та спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Проаналізувавши документи, що надійшли до суду від територіального органу Національної поліції, уважно дослідивши всі зібрані фактичні дані у сукупності, керуючись завданнями КУпАП за ст. 1, засадами забезпечення законності при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення за ст. 7, визначення адміністративного правопорушення (проступку) за ч. 1 ст. 9, завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення за ст. 247 цього Кодексу, суд (суддя) дійшов висновку про відсутність допустимих і належних доказів події і складу адміністративного правопорушення, у зв`язку з яким 01.08.2025 складено протокол відносно ОСОБА_1 .

Матеріали справи не містять фактичних даних, які б доводили неналежну поведінку ОСОБА_1 .

При складанні протоколу про адміністративне правопорушення останній відмовився від дачі пояснень.

Як слідує з пояснень захисниці, ОСОБА_1 був лише відвідувачем, а не адміністратором закладу, голосно музику особисто він не вмикав, не чіплявся до громадян, голосно не лаявся у громадському місці (докази зворотного відсутні).

Суд (суддя) зауважує, що перебування у розважальному закладі у День жалоби з гучним музичним супроводом з метою розваги та активного дозвілля і звеселяння становить собою знецінення етичних, моральних засади українського суспільства, яке переживало день жалоби у зв`язку із загибеллю великої кількості людей від збройної агресії Російської Федерації.

Проте перебування у такі трагічні дні у нічному розважальному закладі та радісне і веселе проведення часу - це особиста позиція ОСОБА_1 , яка не є саме по собі порушенням особисто ним громадського порядку з огляду на відсутність належних доказів в матеріалах справи.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП унормовано, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене вище, провадження у справі відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. 9, 23, 173, 247, 268, 276, 277, 279, 280, 283-285, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд міста Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.В. Бушеленко