П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.11.2025 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Іванов А.П., розглянувши матеріали, об`єднані в одне судове провадження, які надійшли з Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 за ст.ст. 173, 185 КУпАП,

встановив:

Протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР18 №275310 від 02.08.2025 стверджується, що 02.08.2025 за адресою м. Ужгород, проспект Свободи, 52 о 05 год. 12 хв. ОСОБА_1 вчинив злісну непокору законній вимозі поліцейського ОСОБА_2 при виконанні ним службових обов`язків, а саме перебував в п`яному вигляді вчиняв хуліганські дії, порушував громадський порядок, агресивно розмахував руками і висловлювався нецензурною лайкою в бік перехожих, чим порушив громадський порядок та спокій громадян. Вказані дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. 185 КУпАП.

Протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ №224190 від 02.08.2025 стверджується, що 02.08.2025 за адресою м. Ужгород, проспект Свободи, 52 о 05 год. 12 хв. ОСОБА_1 перебував в п`яному вигляді, вчиняв хуліганські дії, порушував громадський порядок, агресивно розмахував руками і висловлювався нецензурною лайкою в бік перехожих, чим порушив громадський порядок та спокій громадян. Вказані дії кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні особа, яка притягається до відповідальності ОСОБА_1 вину не визнав, зазначив, що був свідком конфліктної ситуації на вулиці в нічну пору доби, підійшов аби допомогти поліцейським врегулювати конфлікт, однак на нього були складені протоколи про адміністративні правопорушення, яких він не вчиняв. Нецензурною лайкою в бік перехожих він не висловлювався, злісну непокору поліцейському він не вчиняв.

Постановою від 20.08.2025 у справі №308/11112/25 судом витребувано з Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції (м. Ужгород, вул. О.Кошового, 2) всі наявні відеозаписи з нагрудної відеокамери (відеореєстраторів) поліцейських з місця події від 02.08.2025 в період часу відповідно до протоколу серії ВАБ № 224190 від 02.08.2025, де зафіксовано подію правопорушення, про яку зазначається в даному протоколі.

На виконання постанови з поліції надійшли усі наявні відеозаписи щодо події.

Постановою від 05.09.2025 у справі №308/11110/25 матеріали адміністративної справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ст. 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення повернуто поліції для доопрацювання. Зазначено, що з суті адміністративного правопорушення, зазначеного в протоколі серії АПР18 №275310 від 02.08.2025, не вказано, в чому саме полягала злісна непокора законній вимозі поліцейського, а зі змісту обставин, викладених в даному протоколі вбачається інший склад адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбаченні цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Статтею 23 КУпАП визначено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Також, необхідно зазначити, що ст. 245 КУпАП встановлено, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозицією ст. 185 КУпАП, передбачено адміністративну відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення. Склад адміністративного правопорушення - це сукупність встановлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, що характеризують діяння як адміністративне правопорушення (проступок). До складу адміністративного правопорушення входять ознаки, які характеризують об`єкт, об`єктивну і суб`єктивну сторони та суб`єкта правопорушення.

Об`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, виступають суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку та суспільної безпеки, також у сфері державного управління.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у злісній непокорі законному розпорядженню або вимозі працівника поліції (або члена громадського формування з охорони громадського порядку чи державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку) при виконанні ним службових обов`язків.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого умислу.

Тож, відповідно до ст. 185 КУпАП злісна непокора повинна проявлятись у відмові від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівників поліції при виконанні службових обов`язків, або у відмові, вираженій в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Разом з цим, зміст ст. 185 КУпАП обов`язково передбачає наявність законної вимоги поліцейського. Вимоги поліцейського та їх розпорядження акт, юридично рівнозначний наказу, що виражений у категоричній формі, мають бути законодавчо обґрунтовані.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення особи щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення, суддя прийшов до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, виходячи з наступного.

У протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_1 вчинив злісну непокору законній вимозі поліцейського ОСОБА_2 , однак в чому така полягала не вказано.

Суд констатує, що перебування в п`яному вигляді в громадському місці, висловлюючись нецензурною лайкою і бік перехожих, є ознакою іншого скалу адміністративного правопорушення, про що суд наголошував у постанові від 05.09.2025 у справі №308/11110/25.

Доказів агресивної та зухвалої поведінки ОСОБА_1 на адресу працівників поліції, які би могли свідчити про наявність в діях особи правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, не надано.

На відеозаписах, доданих до протоколу, та наданих на виконання постанови суду від 20.08.2025 у справі №308/11112/25, такої поведінки також не зафіксовано.

Будь-яких інших, належних та переконливих доказів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, судді не надано.

Таким чином, обставини викладені у протоколі не відповідають складу правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, та не підтверджуються доказами наявними в справі.

Диспозиція ст. 173 КУпАП визначає дрібне хуліганство як нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Для встановлення події правопорушення, зазначеного ст. 173 КУпАП, необхідно з`ясувати чи дійсно особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, вчинила хуліганські дії та в чому вони полягають.

У протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ №224190 від 02.08.2025 вказано, що ОСОБА_1 агресивно розмахував руками і висловлювався нецензурною лайкою в бік перехожих, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Однак на відеозаписах, доданих до протоколу, та наданих на виконання постанови суду від 20.08.2025 у справі №308/11112/25, ознак об`єктивної сторони діяння, передбаченого ст. 173 КУпАП, не виявлено.

Стаття 62 Конституції України визначає, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Аналогічного роду положення закріплено і в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Відповідно до ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, суд приходить до однозначного висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 173, 185 КУпАП, у зв`язку із чим ОСОБА_1 не підлягає адміністративній відповідальності за ст.ст. 173, 185 КУпАП, і відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 221,247,280,283,284 КУпАП, суддя

постановив:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за ст.ст. 173, 185 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов