Провадження №3/389/1180/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2025 року суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області Богданова О.Е., розглянувши матеріали які надійшли з Відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, паспорт № НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , перебуває у декретні відпустці, зареєстрованої та проживаючої по АДРЕСА_1 , протягом року не притягувалася до адміністративної відповідальності,

за вчинення правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу серії ВАД №484626 від 24.09.2025, ОСОБА_1 05.09.2025 о 22:25 перебувала біля будинку №16 по вул.М.Грушевського в м.Знам`янка Кіровоградської області, де пошкодила лакофарбове покриття на автомобілі Мазда 3, д.н.з. НОМЕР_3 , що належить ОСОБА_2 , а саме надряпала нецензурне слово, чим вчинила дрібне хуліганство, тобто правопорушення передбачене ст.173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні вищезазначеного правопорушення не визнала та надала пояснення про те, що вона нічого не дряпала на автомобілі Мазда, хто саме це зробив вона не знає. Із потерпілим ОСОБА_2 вона взагалі не знайома. Вона від своєї подруги ОСОБА_3 дізналась, що тривалий час існує конфлікт між ОСОБА_2 та мешканцями цього будинку, у тому числі із ОСОБА_3 , якій він того дня наніс тілесні ушкодження. Зазначила, що ОСОБА_2 написав заяву в поліцію, де вказав, що невідома особа жіночої статі пошкодила йому автомобіль, тобто, він не скаржився саме на неї. Ніяких доказів, що вона надряпала нецензурне слово на автомобілі Мазда, у матеріалах даної справи немає, тому просить закрити провадження по справі.

З метою об`єктивного та всебічного розгляду справи в судове засідання викликався потерпілий ОСОБА_2 , який не з`явився, подав заяву, в якій просить розглянути справу за його відсутності. Вирішення питання про призначення ОСОБА_1 покарання залишає на розсуд суду.

Суддя, вислухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, а саме: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №484626 від 24.09.2025, копію рапорту про реєстрацію ЄО за №16184 від 05.09.2025, копію протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію, копії письмових пояснень ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , копію протоколу огляду місця події, фотозображення фрагменту автомобіля, копія паспорта ОСОБА_1 , приходить до такого.

Відповідно до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Статтею 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення необхідно належно з`ясувати: чи було вчинене таке правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Диспозиція ст.173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (Закон України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення»).

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі як прямого так і непрямого умислу та полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протистояти себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. За відсутності такого мотиву, не може бути дрібного хуліганства. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Таким чином, для юридичної оцінки діяння за ст.173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього злочину у вигляді порушення громадського порядку та спокою громадян та суб`єктивної сторони, зокрема мотиву явної неповаги до суспільства.

Дії під час сварки або конфлікту утворюють дрібне хуліганство лише за умови наявності хуліганського мотиву, тобто внутрішнього спонукання особи порушити не тільки громадський порядок, але й проявити неповагу до суспільства чи окремої особи без вагомих на те причин, чого в судовому засіданні не встановлено.

Відповідно до протоколу серії ВАД №484626 від 24.09.2025, ОСОБА_1 у провину ставиться вчинення нею дрібного хуліганства, а саме, що 05.09.2025 о 22:25 перебувала біля будинку №16 по вул.М.Грушевського в м.Знам`янка Кіровоградської області, де пошкодила лакофарбове покриття на автомобілі Мазда 3, д.н.з. НОМЕР_3 , що належить ОСОБА_2 , а саме надряпала нецензурне слово.

Водночас сам протокол про адміністративне правопорушення не може бути визнаний належним доказом по даній справі у розумінні статті 251 КУпАП, і за своєю правовою природою він не є самостійним беззаперечним доказом.

Особа, яка складає протокол, повинна ретельно розібратися в характері правопорушення і вірно кваліфікувати дії винного. В протоколі має бути зазначено обставини, що підтверджують вчинення адміністративного проступку та свідчать про його характер. Від того, чи правильно він складений, залежить своєчасність, правильність розгляду за суттю справи про адміністративне правопорушення та обґрунтованість застосування стягнення.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Вказані вимоги при складанні матеріалів про скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП не дотримані особою, яка склала протокол, а обставини викладені в ньому, спростовують наявність вини ОСОБА_1 у зазначеному правопорушенні.

Так, до матеріалів адміністративного правопорушення за ст.173 КУпАП додано:

- протокол про адміністративне правопорушення серія ВАВ №484626 від 24.09.2025 про вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП. Разом з тим, формулювання обвинувачення у протоколі про адміністративне правопорушення, не відповідає диспозиції ст.173 КУпАП, не є конкретним та не містить всіх необхідних ознак, які повинні бути вказані в обвинуваченні, оскільки у протоколі відсутні обов`язкові ознаки вчинення правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, свідки правопорушення відсутні;

- копію рапорту про реєстрацію ЄО за №16184 від 05.09.2025 за повідомленням ОСОБА_2 про те, що він побачив з балкону як одна невідома особа жіночої статі пошкодила верхню частину багажнику його транспортного засобу ОСОБА_4 . При цьому, у повідомленні Дідур не вказав, що саме ОСОБА_1 пошкодила його автомобіль;

- копію протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію, в якому зазначено, що ОСОБА_2 вказує про пошкодження невідомою особою жіночої статі належного йому автомобіля Мазда 3, а саме лакофарбового покриття кришки багажника, тобто без вказівки на те, що саме ОСОБА_1 вчинила зазначені дії;

- копію протоколу огляду місця події від 05.09.2025, з якого вбачається, що був оглянутий автомобіль Мазда 3 та виявлено пошкодження у вигляді подряпини на верхній поверхні багажнику, чим зіпсоване лакофарбове покриття. Проте, не зафіксовано, що багажник подряпала ОСОБА_1 ;

- чорно-біле фото фрагменту автомобіля Мазда 3, де не можливо розібрати що надряпано на багажнику автомобіля і чи є слово нецензурним;

- копію письмового пояснення ОСОБА_5 від 08.09.2025, з якого вбачається, що вона із подругою ОСОБА_3 05.09.2025 після відпочинку дня народження повертались до місця проживання останньої по АДРЕСА_2 , заносили свої речі (сумки) до квартири, та в той час її сусід ОСОБА_2 вийшов зі своєї квартири та почав вчиняти сварку з ними, ображав їх нецензурною лайкою, погрожував, а потім штовхнув ОСОБА_3 на бетонну підлогу, внаслідок чого вона отримала тілесні ушкодження, чим підтверджується, що між ними виникла сварка через раптово виниклі неприязні відносини, а про подряпаний автомобіль не згадується;

- копія паспорта ОСОБА_1 , яка не доводить вину останньої у вчиненні нею правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Окрім того, письмові пояснення ОСОБА_3 суддя не бере до уваги, оскільки вона у протоколі не зазначена ні як потерпіла, ні як свідок, та крім того, її пояснення не стосуються суті правопорушення, викладеного у протоколі.

Також, у матеріалах справи відсутні відеозаписи, які б підтвердили вчинення ОСОБА_1 правопорушення за ст.173 КУпАП, а також, письмові пояснення потерпілого ОСОБА_2 , який і в судове засідання для надання показів не з`явився.

Як було зазначено раніше, дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

За таких обставин, суддя приходить однозначного висновку, що відсутні належні і допустимі докази таких об`єктивних та суб`єктивних ознак, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі, які є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.

Суду не надано жодних доказів на підтвердження того, що саме ОСОБА_1 дійсно вчинила правопорушення, яке їй інкримінується, оскільки із матеріалів справи не вбачається, що саме ОСОБА_1 надряпала нецензурне слово на автомобілі Мазда 3 та своїми діями порушила громадський порядок і спокій громадян, бажала чи свідомо припускала прояв неповаги до суспільства.

З огляду на викладене, суддя приходить до висновку про відсутність належних та допустимих доказів вчинення ОСОБА_1 вчинення правопорушення , передбаченого ст.173 КУпАП.

Питання щодо належності, допустимості та достатності доказів на підтвердження факту скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема позицію суду у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyevav. Russia», рішення від 30.05.2013) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що «…суд не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом)».

Стаття 62 Конституції України визначає, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Аналогічного роду положення закріплено і в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, суддя приходить до висновку про відсутність належних і допустимих доказів наявності події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, у зв`язку з чим ОСОБА_1 не підлягає адміністративній відповідальності за ст.173 КУпАП і, відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст.173, 247 ч.1 п.1, ст.ст.283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП - закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення, через Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області, до Кропивницького апеляційного суду.

Суддя Знам`янського міськрайонного суду

Кіровоградської області О.Е. Богданова