Головуючий у суді першої інстанції: Кратко Д.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

справа № 760/17058/24

провадження № 33/824/1372/2025

8 серпня 2025 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Шкоріна О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві адміністративну справу відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою реєстрації місця проживання: АДРЕСА_1 , фахівець з публічних закупівель закладу фахової передвищої освіти «Київський фаховий медичний коледж ім. П.І. Гаврося», за частиною 3 статті 164-14 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою адвокатом Мироненком Олегом Олександровичем, на постанову Солом`янського районного суду міста Києва від 28 листопада 2024року,-

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення 12 червня 2024 року гр. ОСОБА_1 , який будучи фахівцем з публічних закупівель закладу фахової передвищої освіти «Київський фаховий медичний коледж ім. П.І. Гаврося, що знаходиться за адресою місто Київ, вул. Академіка Білецького, буд. 16., в порушення вимог пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі» № 922-VIII та пункту 44 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» № 1178 від 12 жовтня 2022 року, не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «РБК КИЇВБУДСЕРВІС», як таку, що не відповідає кваліфікаційним вимогам до учасника процедури закупівлі установленим статтею 16 Закону України "Про публічні закупівлі» № 922-VIII, та як таку, що не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі» № 922-VIII, при здійсненні процедури закупівлі робіт з капітального ремонту найпростішого укриття ЗФПО «Київський фаховий медичний коледж ім.. П.І. Гаврося» за ДК 021:2015:45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація, очікуваною вартістю 3 587 184,00 гривень.

ОСОБА_1 в порушення приписів вказаних вище нормативно правових актів було прийнято рішення від 25 квітня 2024 року № 6 щодо визначення ТОВ «РБК КИЇВБУДСЕРВІС» (тендерна пропозиція якого підлягала відхиленню) - переможцем процедури закупівлі.

Своїми діями, ОСОБА_1 вчинив правопорушення передбачене частиною 3 статті 164-14 КУпАП, у зв`язку із чим відносно нього був складений протокол про адміністративне правопорушення № 26-110/2024 пр від 15 липня 2024 року.

Постановою Солом`янського районного суду міста Києва від 28 листопада 2024року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 164-14 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та застосовано до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в сумі 27200 гривень, зі стягненням судового збору на користь держави.

Не погоджуючись із таким висновком суду першої інстанції, захисник ОСОБА_1 - адвокат Мироненко О.О подав апеляційну скаргу, в який просив скасувати постанову суду першої інстанції та ухвалити нову постанову, якою провадження у справі закрити за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП. Вважає, що судом першої інстанції при ухваленні рішення не повно та не всебічно були з`ясовані обставини справи, були проігноровані прямі вимоги закону (зокрема, норми ч.3 ст.62 Конституції України), що призвело до порушення прав та інтересів ОСОБА_1 ..

В апеляційній скарзі звертає уваги апеляційного суду, що зазначені Північним офісом Держаудитслужби у Висновку про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-04-16-002030-а від 12.06.2024, підстави для відхилення тендерної пропозиції ТОВ «РБК КИЇВБУДСЕРВІС» під час здійснення публічної закупівлі № UA-2024-04-16-002030-а від 12.06.2024 не грунтуються на вимогах закону та є безпідставними.

Зокрема, зазначає, що ТОВ «РБК КИЇВБУДСЕРВІС» відповідно до Порядку повідомлення Державній податковій службі та її територіальним органам про прийняття працівника (домашнього працівника) на роботу/укладення контракту або припинення трудового договору з домашнім працівником, затвердженого постановою Кабінету Міністрів від 17.06.2015 № 413, не зобов`язане було повідомляти органи ДПС про прийняття на роботу свого керівника ОСОБА_2 , оскільки відповідні податкові органи цю інформацію самостійно отримують з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Крім того, апелянт звертає увагу суду на те, що тендерна документація не містила вимог щодо сфери акредитації організації, яка видала сертифікати загалом , та не містила окремих вимог щодо акредитації за стандартами ДСТУ 8965:2019 «Система управління пожежною безпекою об`єкта захисту Загальні положення» та ДСТУ ISO 23932:2018 (ISO 23932:2009, IDT) «Інжиніринг пожежної безпеки. Загальні принципи» та ДСТУ ISO 37001:2018 (ISO 37001:2016, IDT) «Система управління щодо протидії корупції. Вимоги та постанови щодо застосування».

Учасником ТОВ «РБК КИЇВБУДСЕРВІС» було надано у складі тендерної пропозиції атестат акредитації НААУ організації, яка видала сертифікати- ТОВ «Центр оцінки відповідності «Фактум», чим повністю дотримано вимоги Тендерної документації в цій частині.

Оскільки вимог щодо акредитації за стандартами ДСТУ 8965:2019 «Система управління пожежною безпекою об`єкта захисту Загальні положення» та ДСТУ ISO23932:2018 (ISO 23932:2009, IDT) «Інжиніринг пожежної безпеки. Загальні принципи» та ДСТУ ISO 37001:2018 (ISO 37001:2016, IDT) «Система управління щодо протидії корупції. Вимоги та постанови щодо застосування» у тендерній документації не було, то відповідно порушення чи невідповідності в цій частині зі сторони ТОВ «РБК КИЇВБУДСЕРВІС» відсутні.

Крім того, зазначає про те, що зауваження Північного офісу Держаудитслужби щодо невірного зазначення гарантійного строку експлуатації об`єкту після виконання ремонтних робіт в Договорі № 13 від 02.05.2024 були враховані, відразу після отримання висновку про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-04-16-002030-а від 12.06.2024 та до складання протоколу про адміністративне правопорушення від 15.07.2024.

За таких обставин, апелянт вважає, що протокол про адміністративне правопорушення від 15.07.2024 був складений за відсутності дій, які утворюють об'єктивну сторону правопорушення, передбаченого ч.3 ст.164-14 КУпАП.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 та його захисника адвоката Мироненка О., дослідивши матеріали справи, апеляційний суд дійшов висновку, що вона підлягає задоволенню з огляду на наступне:

Висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин і доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Відповідно до ч. 7 ст. 294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Хоча чинним процесуальним законом і передбачене право апеляційного суду за вихід за межі доводів апеляційної скарги або прийняття нових доказів, які не досліджувалися раніше, однак випадки і підстави для цього чітко регламентовані законом. В даному випадку такі підстави відсутні, відтак апеляційний суд розглядає справу виключно у межах вимог апеляційної скарги.

У відповідності до положень ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Стаття 62 Конституції України закріплює принцип презумпції невинуватості, відповідно до якого особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

З матеріалів справи вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення фактично не містить викладення суті вчинених ОСОБА_1 дій. В ньому лише декларативно зазначено про невідхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню. При цьому, сам протокол не розкриває жодної обставини таких дій, дату вчинення, місце, суть правопорушення, тощо.

Лише з долученого до матеріалів справи висновку головного державного аудитора відділу моніторингу закупівель Північного офісу Держаудитслужби ОСОБА_3 вдається зрозуміти, що саме мав на увазі орган, який склав протокол про адміністративне правопорушення, інкримінуючи ОСОБА_1 невідхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню.

З точки зору апеляційного суду відсутність викладення обставин в протоколі про адміністративне правопорушення позбавляє можливості надання належної оцінки дій особи, що вже само по собі обумовлює недоведеність органом, який склав протокол про адміністративне правопорушення, наявності складу такого правопорушення.

Суд першої інстанції, приймаючи судове рішення про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч,3 ст.164-14 КУпАП, виходив із того, що жодних заяв чи застережень з приводу того, що ОСОБА_1 був необізнаний з моніторингом закупівель та його результатами, останній у своїх письмових запереченнях не вказував. При цьому, уповноваженою особою замовника не надано підтвердження щодо оскарження висновку про результати моніторингу процедури закупівлі від 12 червня 2024 року до суду, що передбачено ч.10 ст.18 Закону України «Про публічні закупівлі». Разом з тим, суд першої інстанції погодився, що ОСОБА_1 були враховані зауваження Північного офісу Держаудитслужби щодо невірного зазначення гарантійного строку експлуатації об`єкту після виконання ремонтних робіт в Договорі № 13 від 02.05.2024, викладені у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-04-16-002030-а від 12.06.2024., та додатковою угодою № 3 до договору № 13 від 2 травня 2024 року «Капітальний ремонт найпростішого укриття ЗФПО «Київський фаховий медичний коледж ім.П.І.Гавроса» були внесені зміни до п.5.3 Договору та викладено в наступній редакції: Підрядник гарантує можливість безпосередньої і нормальної експлуатації об`єкту після ремонту протягом 10 років».

Проте, з висновками суду першої інстанції в частині визнання ОСОБА_1 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.164-14 КУпАП погодитись не можна, зважаючи на наступне.

Відповідальність за ч.3 ст.164-14 КУпАП настає у разі придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог закону; застосування конкурентного діалогу або торгів з обмеженою участю, або переговорної процедури закупівлі на умовах, не передбачених законом; невідхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню відповідно до закону; відхилення тендерних пропозицій на підставах, не передбачених законом або не у відповідності до вимог закону (безпідставне відхилення); укладення з учасником, який став переможцем процедури закупівлі, договору про закупівлю, умови якого не відповідають вимогам тендерної документації та/або тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі; внесення змін до істотних умов договору про закупівлю у випадках, не передбачених законом; внесення недостовірних персональних даних до електронної системи закупівель та неоновлення у разі їх зміни; порушення строків оприлюднення тендерної документації.

Як убачається з протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 ставиться в провину те, що він на порушення вимог п.1 ч.1 ст.31 Закону України № 922-VIII та п.44 Особливостей № 1178 не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «РБК КИЇВБУДСЕРВІС» як таку, що не відповідає кваліфікаційним вимогам до учасника процедури закупівлі установленим статтею 16 Закону та як таку, що не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абз.1 ч.3 ст.22 Закону.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.31 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону.

Приписами статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі» серед іншого передбачено, що замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного ( аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); 4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою документацією.

Положеннями пункту 44 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників , передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» № 1178 від 12 жовтня 2022 року передбачені випадки, за наявності яких замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель.

Пунктом 44 Особливостей № 1178 від 12 жовтня 2022 року, в редакції станом на червень 2024 року, не передбачено такої підстави для відхилення тендерної пропозиції, як ненадання учасником процедури закупівлі до Державної податкової служби України повідомлення про прийняття на роботу керівника підприємства.

Статтею 22 ч.3 п.1 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Замовником у тендерній документації були встановлені вимоги щодо надання сертифікатів, перелік яких зазначено, та сфери і атестату акредитації НААУ організації, що видала сертифікат. Тендерна документація не містила вимог щодо сфери акредитації організації, яка видала сертифікати загалом, та не містила окремих вимог щодо акредитації за стандартами ДСТУ 8965:2019 «Система управління пожежною безпекою об`єкта захисту Загальні положення» та ДСТУ ISO23932:2018 (ISO 23932:2009, IDT) «Інжиніринг пожежної безпеки. Загальні принципи» та ДСТУ ISO 37001:2018 (ISO 37001:2016, IDT) «Система управління щодо протидії корупції. Вимоги та постанови щодо застосування».

Оскільки вимог щодо наявності акредитації за стандартами ДСТУ 8965:2019 «Система управління пожежною безпекою об`єкта захисту Загальні положення» та ДСТУ ISO23932:2018 (ISO 23932:2009, IDT) «Інжиніринг пожежної безпеки. Загальні принципи» та ДСТУ ISO 37001:2018 (ISO 37001:2016, IDT) «Система управління щодо протидії корупції. Вимоги та постанови щодо застосування» тендерною документацією не було передбачено, відповідно були відсутні підстави для відхилення тендерної пропозиції ТОВ «РБК КИЇВБУДСЕРВІС».

Норми стаття 22 Закону України «Про публічні закупівлі», на положення якої посилається в протоколі особа, яка його склала, не є імперативними, а дають право замовникам включити до тендерної документації іншу інформацію, яку вважає за необхідне.

Таким чином, наявні підстави вважати, що протокол про адміністративне правопорушення був складений за відсутності дій, які утворюють об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого ч.3 ст.164-14 КУпАП.

Крім того, приймаючи рішення про визнання ОСОБА_1 винуватим, суд першої інстанції виходив із того, що останній був обізнаний з моніторингом закупівель та його результатами, але заперечень не висловлював, висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 12.06.2024 до суду не оскаржував. Зазначені дії/бездіяльність взагалі не створюють склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.164-14 КУпАП, який інкримінується ОСОБА_1 .

Невірна кваліфікація дій особи обумовлює відсутність підстав для констатації наявності складу адміністративного правопорушення інкримінованого їй, оскільки дане питання вирішується виключно в межах пред`явленого обвинувачення.

При цьому, як вже було зазначено вище, відповідно до ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

З урахуванням положень ч.1 ст.6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також з огляду на практику Європейського суду з прав людини у справах «Малофєєва проти Росії» («Malafeyeva у Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява №36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin у. Russia» заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не мас: права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа мас захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

З огляду на зазначене, ЄСПЛ дійшов висновку, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі відомості, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, які, по суті, становлять виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, а також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції.

Відповідно до п.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Зважаючи на вищевикладене апеляційний суд приходить до висновку про необхідність скасування постанови суду першої інстанції і закриття провадження у справі у зв`язку з недоведеністю наявності складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 294 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Мироненком Олегом Олександровичем, задовольнити.

Постанову Солом`янського районного суду міста Києва від 28 листопада 2024року скасувати.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.3 ст. 164-14 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Постанова апеляційного суду є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя: О.І. Шкоріна