ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/7961/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" листопада 2025 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Рудюк О.Ю., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, непрацюючої, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 184 КпАП України,

в с т а н о в и в:

згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 9 липня 2025 року, ОСОБА_1 07.07.2025 року о 13 год. 00 хв., за адресою: АДРЕСА_2 , ухилилася від виконання батьківських обов`язків щодо м/л ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , котрий порушив правила дорожнього руху за ст. 127 ч. 1 КУпАП.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 1 ст. 184 КпАП України.

В судовому засіданні ОСОБА_1 з протоколом не погодилася, вину свою не визнала, пояснюючи, що батьківські обов`язки виконує.

Захисник Хвістані К.В. в судовому засіданні просила провадження закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Суд, дослідивши адміністративний матеріал, аналізуючи зібрані по справі докази, приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 9 КпАП України адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Стаття 7 КпАП України передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Статтею 245 КпАП України визначено, що серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

У відповідності до положень ст. 280 КпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 252 КпАП України орган (посадова особа), що розглядає справу про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Склад правопорушення - це наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу в цілому.

Частиною 1 ст. 184 КУпАП передбачена відповідальність за ухилення батьками або особами, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП, проявляється у невиконанні батьками або особами, які їх замінюють, обов`язків щодо необхідних умов життя, навчання та виховання дітей.

Неналежне виконання обов`язків щодо виховання дітей означає бездіяльність, у результаті якої обов`язки по вихованню виконуються неякісно, не в повному обсязі. Таке ухилення може полягати у різних формах бездіяльності, пов`язаної з незабезпеченням необхідних умов життя, належного виховання та навчання неповнолітніх дітей.

Як убачається зі змісту вказаного протоколу, при викладенні суті вчиненого адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 184 КпАП України, у ньому вказано, що ОСОБА_1 ухилилася від виконання батьківських обов`язків щодо м/л ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , котрий порушив правила дорожнього руху за ст. 127 ч. 1 КУпАП.

Суд зауважує, що працівниками сектору ювенальної превенції ВП Дарницького УП ГУНП в. м. Києві не встановлено та не опитано свідків подій, що мали місце на час складання протоколу.

Як вбачається із матеріалів справ до протоколу про адміністративне правопорушення за статтею 184 КУпАП працівниками СЮП не долучено жодних доказів (документів, актів, пояснень свідків) на підтвердження вчинення ОСОБА_2 зазначеного правопорушення.

Законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість, а тому, з урахуванням принципів і загальних засад Кодексу України про адміністративні правопорушення, практики Європейського Суду з прав людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України» від 9.06.2011 року, та «Малофєєва проти Росії» від 30.05.2013 року).

Отже, при оформленні матеріалів справи працівниками поліції не було зібрано і в ході судового розгляду не встановлено достатніх доказів того, що ОСОБА_1 ухилилася від виконання батьківських обов`язків щодо м/л ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , котрий порушив правила дорожнього руху за ст. 127 ч. 1 КУпАП. Крім того, суд звертає увагу, що в рапорті інспектор СЮП ВП Дарницького УП ГУНП у м. Києві зазначив, що ОСОБА_2 7 липня 2025 року, ймовірно, залучався до трудової діяльності.

Відповідно до статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, суд приходить до висновку про відсутність належних доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 184 КУпАП, а тому провадження у справі підлягає закриттю, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КпАП України.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського Апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя О.Ю. Рудюк