Справа № 632/1614/25
провадження №3/632/624/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 листопада 2025 року місто Златопіль

Суддя Златопільського міськрайонного суду Харківської області Васянович Г.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Головного управління ДПС у Харківській області, про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця селища Буди Харківського району Харківської області, громадянина України, мешканця АДРЕСА_1 , працюючого директором ТОВ «Лихачовський елеватор», який раніше до адміністративної відповідальності не притягався,-

В С Т А Н О В И В:

Згідно із протоколом про адміністративне правопорушення від 26 серпня 2025 року головними державними інспекторами Головного управляння ДПС у Харківській області була проведена планова документальна виїзна перевірка Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім Лихачовський» (далі ТОВ «Торговий дім Лихачовський»), яке знаходиться за адресою: Харківська область, Лозівський район, місто Златопіль, провулок Лісозахисний, 10, з питань своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати усіх, передбачених Податковим кодексом України, податків та зборів, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

В ході перевірки встановлено, що директор зазначеного вище підприємства ОСОБА_1 , за період його діяльності на цій посаді з 11 серпня 2022 року по 20 січня 2025 року, в порушення ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, як платник, вчинив порушення порядку ведення податкового обліку, що призвело до порушення: п. 134.1 ст. 134 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI зі змінами і доповненнями, встановлено заниження податку на прибуток всього у сумі 2019165 гривень, у тому числі за 2023 рік в сумі 2019165 гривень; п. 192.1 ст. 192, п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, встановлено заниження податку на додану вартість всього у сумі 60703 гривні, у тому числі за жовтень 2023 року на суму 60703 гривні; п. 63.3 ст. 63 Податкового кодексу України зі змінами та доповненнями за не відображення об`єктів нерухомості у формі 20-ОПП.

У судовому засідання ОСОБА_1 винуватим себе у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав, вважає, що в його діях відсутні подія і склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, у тому числі й тому, що у протоколі фактично не викладена суть адміністративного правопорушення, не зазначено у чому полягає його вина, а наведені лише висновки акту перевірки.

Наголошує, що у протоколі не вказано, які саме дії або бездіяльність у розумінні диспозиції ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, були ним допущені.

Звертає увагу, що до матеріалів справи долучено лише частина акту про результати планової документальної виїзної перевірки.

Стверджує, що протокол про адміністративне правопорушення, складений з порушенням вимог ст. 256 КУпАП, а частина акту перевірки не є доказом події та складу адміністративного правопорушення та не є доказом його вини у порушенні вимог Податкового кодексу України та вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

З огляду на викладене ОСОБА_1 просить суд, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Заслухавши доводи особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, пояснення свідка, дослідивши матеріали справи, суд доходить наступного висновку.

Згідно з положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративні правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, як це визначено у ст. 251 КУпАП, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Суд, відповідно до ст. 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

З матеріалів справи вбачається, що у період з 15 липня 2025 року по 04 серпня 2025 року посадовими особами Головного управління ДПС у Харківській області проведено планову документальну виїзну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім Лихачовський», за результатами якої складено акт від 08 серпня 2025 року № 33607/20-40-07-01-05/44689450.

Актом перевірки зафіксовано порушення ТОВ «Торговий дім Лихачовський», окрім іншого: п. 134.1 ст.134 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VІ зі змінами і доповненнями, встановлено заниження податку на прибуток всього в сумі 2019165 грн., у тому числі за 2023 рік в сумі 2019165 грн.; п. 192.1 ст. 192, п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, встановлено заниження податку на додану вартість всього у сумі 60703 гривні, у тому числі за жовтень 2023 року на суму 60703 гривні; п. 63.3 ст. 63 Податкового кодексу України зі змінами та доповненнями за не відображення об`єктів нерухомості у формі 20-ОПП.

На підставі виявлених порушень, 01 вересня 2025 року Головним управлінням ДПС у Харківській області прийнято податкове повідомлення-рішення № 1 про збільшення суми грошового зобов`язання за податком на прибуток підприємств у сумі 2019165 гривень та застосування санкцій у розмірі 504791 гривня 25 коп., та податкове повідомлення-рішення № 1 про збільшення суми грошового зобов`язання за податком на додану вартість у сумі 60703 гривні та застосування санкцій у розмірі 15175 гривень 75 коп.

Копії цих документів надані собою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно із вимогами ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Разом з тим, диспозицією ч. 1 ст. 163 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Наведена норма закону є бланкетною, а тому у протоколі повинно бути чітко зазначено обставини інкримінованого особі правопорушення, а також норма Закону, яка була порушена особою, щодо якої складений протокол.

Всупереч цим вимогам Закону у складеному щодо ОСОБА_1 протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено, у чому конкретно полягає порушення саме ним встановленого порядку ведення податкового обліку, який Закон ним порушено.

Посилання ж у протоколі на ч. 1 ст. 163 КУпАП та норми Податкового кодексу України без конкретизації, яку норму якого Закону особою порушено, в чому полягає це порушення, які конкретно дії або бездіяльність допущені особою, не розкриває суті конкретного порушення, яке ставиться ОСОБА_1 у вину, чим порушується його право на захист.

Окрім того, відповідно до ст. 14 КУпАП посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.

Тобто, при зазначенні у протоколі про адміністративне правопорушення суті адміністративного правопорушення необхідно не лише вказувати факт порушення порядку ведення податкового обліку і його наслідки, але й зазначати, чи є відповідне порушення наслідком невиконання особою своїх службових обов`язків, встановивши, коли і ким такі службові обов`язки для неї були визначені.

Однак, а ні з протоколу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , а ні з наявних матеріалів справи не вбачається та не встановлено при розгляді справи в суді, які ж саме дії/бездіяльність вчинені, в чому полягає його вина у вчиненні правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Особи, що складали протокол, обмежилась лише загальними фразами, не зазначивши обставини вчинення саме ОСОБА_1 правопорушення, суть самого правопорушення (дії або бездіяльність та в чому вони полягають) з посиланням на норму спеціального Закону.

З огляду на встановлені вище обставини протокол про адміністративне правопорушення не містить будь-яких фактичних даних, на підставі яких у визначеному законом порядку суд може встановити наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність ОСОБА_1 у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже, як встановлено під час судового розгляду, протокол відносно ОСОБА_1 складений з порушенням вимог ст. 256 КУпАП, а відтак він не може бути доказом у справі.

Наявна у матеріалах справи частина з акту перевірки, зокрема аркуші 1-3, 63, 64, 65, також не може слугувати належним та допустимим доказом винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, оскільки в силу норм Податкового кодексу України акт перевірки лише фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених можливих порушень законодавства та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій, він не є юридичною формою рішення податкового органу і сам по собі не породжує певних правових наслідків для платника податків, не є актом індивідуальної дії та не підлягає оскарженню.

Відповідно до п. 54.5 ст. 54 Податкового кодексу України, якщо згідно з нормами цієї статті сума грошового зобов`язання розраховується контролюючим органом, платник податків не несе відповідальності за своєчасність, достовірність і повноту нарахування такої суми, проте несе відповідальність за своєчасне та повне погашення нарахованого узгодженого грошового зобов`язання і має право оскаржити зазначену суму в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно із п. 86.8 ст. 86 Податкового кодексу України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акту перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу.

Відповідно до п. 56.2 ст. 56 Податкового кодексу України, у разі коли платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, він має право звернутися до контролюючого органу вищого рівня із скаргою про перегляд цього рішення.

Крім того, відповідно до положень ст. 56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку; подана скарга зупиняє виконання платником податків грошових зобов`язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні, на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження і протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов`язання, що оскаржується, вважається неузгодженою.

Положеннями п. 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України надано право платнику податків на звернення до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу, при цьому грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Отже, за змістом наведених норм у випадку оскарження платником податків податкового повідомлення - рішення, прийнятого за результатами перевірки, сума грошового зобов`язання, що оскаржується, вважається неузгодженою. Єдиною правомірною підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 163-1 КУпАП, є наявність на момент складання протоколу узгодженого податкового повідомлення-рішення, а не акту перевірки.

Як вбачається з матеріалів, доданих до письмових пояснень ОСОБА_1 , які містять у собі клопотання про закриття провадженні у справі, вказаний акт перевірки перебуває в процедурі адміністративного оскарження.

Так, Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дім Лихачовський» звернулось до Державної податкової служби України зі скаргами у яких просило скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 01 вересня 2025 року № 1 та № 1.

Отже, акт перевірки контролюючого органу в розумінні положень ст. 56 Податкового кодексу України, на час складання протоколу про адміністративне правопорушення був не узгодженим, а процедура оскарження податкових повідомлень-рішень ще триває, тому підстави стверджувати про те, що акт є законним та обґрунтованим відсутні.

Таким чином він не може бути визнаний доказом вини ОСОБА_1 за відсутності інших доказів у справі.

За таких обставин, протокол про адміністративне правопорушення та акт перевірки не є беззаперечними доказами вини ОСОБА_1 в порушенні вимог ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, оскільки податкові повідомлення-рішення, які складені на підставі акту за результатами планової документальної виїзної перевірки 01 вересня 2025 року № 1 та 1 перебувають в процедурі оскарження.

До того ж у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено, які дії (бездіяльність) ОСОБА_1 призвели до порушення п. 63.3 ст. 63 Податкового кодексу України.

Пояснення ОСОБА_2 головного державного інспектора Головного управління ДПС у Харківській області, яка була допитана судом у якості свідка за клопотанням ОСОБА_1 , та яка повідомила, що протокол про адміністративне правопорушення відносно останнього був складений на підставі акту перевірки, і вважає, що матеріал про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 складений правомірно, наведених вище висновків суду не спростовують.

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно із ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Оцінивши дані, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення та доданих матеріалах у сукупності із поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, слід дійти висновку, що суду не надано достатньої сукупності доказів, які б підтверджували наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП - порушення керівником підприємства встановленого законом порядку ведення податкового обліку.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене суд вважає за необхідне відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 284, п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 247, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Харківського апеляційного суду через Златопільський міськрайонний суд Харківської області. Тобто, при зазначенні у протоколі про адміністративне правопорушення суті адміністративного

Суддя: Г. М. Васянович