Провадження №: 3/752/7929/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.11.2025 м. Київ

суддя Голосіївського районного суду міста Києва Бушеленко О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли

відГоловного управління Державної податкової служби у місті Києві
пропритягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП
відносноОСОБА_1 дата народження - дані відсутні місце проживання - АДРЕСА_1 ідентифікаційний номер - НОМЕР_1

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 як фізична особа - підприємець, який провадить господарську діяльність у закладі громадського харчування "ІНФОРМАЦІЯ_1" за адресою: АДРЕСА_2 допустив порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі за п. 2, 11, 12 ст. 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", а саме: допустив проведення розрахункових операцій без створення/видачі у паперовій/електронній формі відповідного розрахункового документа встановленого зразка (фіскального чеку), не забезпечив облік товарних запасів за місцем їх реалізації, не забезпечив належних режим програмування реєстратора розрахункових операцій, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Згідно з ч. 1 ст. 155-1 КУпАП порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг тягне за собою накладення штрафу на осіб, які здійснюють розрахункові операції, від двох до п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, хоча до суду викликався повісткою. Про причини своєї неявки особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, суд не повідомив. Жодних заяв чи клопотань або ж пояснень станом на час розгляду справи від нього не надходило.

Виходячи з положень ст. 268 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ст. 155-1 цього Кодексу при розгляді справи про адміністративне правопорушення не є обов`язковою.

За наведених обставин розгляд справи відбувся за відсутності вказаної особи на підставі наявних матеріалів, достатніх для вирішення справи.

Подія та склад адміністративного правопорушення доводиться матеріалами, які надійшли до суду від уповноваженого органу - Головного управління державної податкової служби у місті Києві, де містяться: протокол про адміністративне правопорушення від 09.09.2025 № 4102, що за формою та змістом відповідає вимогам ст. 256 КУпАП та Інструкції з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення, що затверджена наказом Міністерства фінансів України № 566 від 02.07.2016 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України 27.07.2016 за № 1046/29179, акт фактичної перевірки від 29.08.2025 № 75414/ж5/26/15/07/ НОМЕР_1 , опис залишків товарів не облікованих згідно з установленим порядком, які знаходяться у реалізації, лист виклик на складання протоколу від 01.09.2025, акт засвідчення факту неявки від 09.09.2025.

Наявними матеріалами підтверджується, що на виклик до органу доходів і зборів для складання протоколу особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, не з`явилася.

Як вказувалося вище, у судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, хоча до суду викликався повісткою і про день, час та місце розгляду справи повідомлявся завчасно.

Жодних заяви чи клопотань або ж пояснень станом на час розгляду справи від нього не надходило. Спростувань події і складу адміністративного правопорушення суду не представлено.

Інформація про призначення до розгляду справи про притягнення до адміністративної відповідальності розміщувалася на офіційному веб-сайті судової влади у загальному доступні та була доступна для ознайомлення широким загалом.

Згідно зі ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди України застосовують при розгляду справ Конвенцію про захист прав і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово вказував на те, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Також наголошувалося на тому, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав в основоположних свобод обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору (п. 71 рішення у справі "Смірнов проти України" заява № 3655/02, п. 41 "Пономарьов проти України" заява № 3236/03).

Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Слід зауважити, що проведення фактичної перевірки дотримання порядку обліку товарних запасів та розрахункових операції відбулося 28.09.2025 у приміщенні закладу громадського харчування у присутності співробітників. Тобто, фізична особа - підприємець ОСОБА_1 міг бути та мав бути обізнаний про дії працівників органу доходів і зборів та, відповідно, міг та мав усвідомлювати наслідки проведення фактичної перевірки у виді ініціювання питання про його притягнення до адміністративної відповідальності, а тому не був позбавлений можливості належним чином скористатися своїми процесуальними правами (поцікавитися про стан розгляду справи, адже з моменту складання протоколу додати вирішення справи по суті пройшов доволі тривалий проміжок часу) та реалізувати обов`язки (з`явитися до суду для подачі пояснень, доказів, клопотань, заяв, заперечень тощо).

Як вказувалося вище заяв, пояснень, клопотань від нього не надходило.

Виходячи з положень ст. 268 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ст. 155-1 цього Кодексу при розгляді справи про адміністративне правопорушення не є обов`язковою.

Оскільки ОСОБА_1 визнається винним у порушенні порядку проведення розрахунків, до нього застосовується передбачене законодавством адміністративне стягнення, при накладенні якого враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь вини, майновий стан.

Обставин, що обтяжують чи пом`якшують відповідальність не встановлено.

Враховуючи загальні правила накладення стягнення, суд вважає за належне застосувати відносно вищевказаної особи адміністративне стягнення у виді штрафу у межах санкції ч. 1 ст. 155-1 КУпАП

Підстав для повернення протоколу про адміністративне правопорушення, так само як і підстав для закриття провадження у справі не встановлено.

У порядку ст. 40-1 КУпАП, ст. 4 Закону України "Про судовий збір" з особи, яка притягується до адміністративної відповідальності на користь держави підлягає стягненню судовий збір у сумі 605,60 грн (0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2025).

На підставі викладеного, керуючись ст. 9, 40-1, ч. 1 ст. 155-1, 283, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП та піддати його адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 5 (п`яти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 (вісімдесят п`ять) грн у дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 у дохід держави судовий збір у сумі 605 (шістсот п`ять) грн 60 коп.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд міста Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова може бути пред`явлена до примусового виконання протягом трьох місяців з моменту набрання нею законної сили.

Стягувачем за цією постановою державний орган, за матеріалами якого судом прийнято відповідне рішення, в частині стягнення судового збору - Державна судова адміністрація.

Боржником за цією постановою є особа, яка притягається до адміністративної відповідальності (анкетні дані, що видалося за можливе установити, наведені в вступній частині постанови).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 307 КУпАП, якими встановлено, що штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених ст. 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Згідно зі ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч. 1 ст. 307 цього Кодексу (п`ятнадцять днів з дня вручення постанови), постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Суддя О.В. Бушеленко