Справа № 513/1398/25
Провадження № 3/513/782/25
Саратський районний суд Одеської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2025 року суддя Саратського районного суду Одеської області Миргород В.С., розглянувши матеріали, які надійшли від Відділення поліції № 1 Білгород-Дністровського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Арциз Одеської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого фактично за адресою: АДРЕСА_2 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого 05 січня 2007 року Арцизьким РВ ГУ МВС України в Одеській області, ідентифікаційного номеру не надано,

за ст. 173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 30 вересня 2025 року близько 20 години 00 хвилин, перебуваючи в с. Новоселівка, Білгород-Дністровського району Одеської області на вул. Шкільна, вчинив хуліганські дії відносно ОСОБА_2 , а саме висловлювалась на її адресу нецензурною лайкою, чим порушила громадський спокій та порядок та допустив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду адміністративних матеріалів, через направлення смс повідомлення, яке доставлено 24 жовтня 2025 року 12:10:52 годині. Зі складеним з приводу виявленого адміністративного правопорушення протоколом про адміністративне правопорушення порушник ознайомився, йому були роз`яснені права, передбачені ст.63 Конституції України, а також ст.268 КУпАП, повідомлено, що справу про адміністративне правопорушення буде розглянуто у строки, визначені статтею 277 КУпАП, про що зроблено відмітка та поставлено підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно з поданою заявою 30 жовтня 2025 року, просив справу слухати у його відсутність, вину не визнав (Вх. № 6377/258-Вх від 30.10.2025 р.).

Враховуючи той факт, що ОСОБА_1 при повідомленні судом про місце і час розгляду справи, не з`явився у судове засідання, будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, подав заяву про слухання справи у його відсутність, вважає за необхідне розглянути справу за відсутності особи, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Виходячи зі змісту статей 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколів про адміністративне правопорушення.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд прийшов до такого.

Відповідно до положень ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнаються протиправні, винні (умисні або необережні) дії або бездіяльність, які посягають на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, а також встановлений порядок управління і які тягнуть за собою застосування адміністративно-правових санкцій.

Відповідно до вимог статей 251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП, серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.278 КУпАП, орган який розглядає справу про адміністративне правопорушення, вирішує також питання, чи правильно складено протокол про адміністративне правопорушення і виходячи з цього, не вправі вийти за межі протоколу.

На підтвердження вини ОСОБА_1 надано: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 560610 від 10 жовтня 2025 року; рапорт начальника відділення № 1 СВ Б.-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області, старшого лейтенанта поліції Д. Вадовського про вивчення матеріалів ЄО № 6923 від 30 вересня 2025 року; рапорт поліцейського водія відділення поліції № 1 (смт Сарата) Білгород-Дністровського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області В.М. Мінчева від 30 вересня 2025 року про надходження повідомлення на лінію 102 від ОСОБА_2 про те що у неї з кумом виникла сварка під час якої він кидався в бійку; письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 30 вересня 2025 року про те, що відносно неї її кум затіяв сварку; письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 30 вересня 2025 року, якими остання пояснила, що напередодні їх діти грались разом, потім її кум ОСОБА_1 прийшов і між ними зав`язалась сварка, після чого він пішов; письмові пояснення ОСОБА_1 від 09 жовтня 2025 року, з яких вбачається, що 30 вересня 2025 року близько 20 години 00 хвилин він направивсь до своєї куми поговорити за велосипед, проте між ними зав`язалась сварка.

Суд, звертає увагу, що адміністративні матеріали складено із порушенням приписів КУпАП, а саме ч.2 ст. 254 КУпАП встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Натомість, подія описана у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 560610 сталась 30 вересня 2025 року, а сам протокол складено лише 10 жовтня 2025 року, з урахування того, що пояснення у ОСОБА_1 відібрано 09 жовтня 2025 року.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Верховний Суд України у постанові від 04 жовтня 2012 року (справа № 5-17 кс 12) сформулював правову позицію, відповідно до якої громадський порядок слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного тощо. Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Тобто, дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок.

Згідно з наданими суду поясненнями, матеріалами, доданими до протоколу про адміністративне правопорушення, вбачається, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відбувся на ґрунті з`ясування стосунків, а не на ґрунті хуліганства. Тому, в даному випадку, відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.

Відповідно до ст. 62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

З досліджених матеріалів справи не вбачається в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

За такого, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 дій, спрямованих на порушення громадського порядку, тому справа підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.247, 294 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подана апеляційна скарга особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником до Одеського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя В. С. Миргород