Справа №150/649/25
Провадження по справі №3/150/379/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2025 року с. Мазурівка

Суддя Чернівецького районного суду Вінницької області Л.П. Цимбалюк, розглянувши матеріали, які надійшли від Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_1 , громадянки України, працюючої головним спеціалістом відділу бухгалтерського обліку та звітності апарату Чернівецької селищної ради Могилів - Подільського району Вінницької області

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.164-14 КУпАП, -

ВСТАНОВИЛА:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії №02/047/2025ПР, складеного 01.08.2025 провідним державним аудитором відділу контролю у сфері закупівель Управління Північного офісу Держаудислужби у Вінницькій області Танасійчук Д.О. при здійсненні відповідно до частини 2 статті 8 Закону України від 25 грудня 2015 року №922-УІІІ «Про публічні закупівлі» (далі - Закон), моніторингу публічної закупівлі робіт з капітального ремонту дорожнього покриття по вул. Шевченка в с. Мазурівка Чернівецької територіальної громади Могилів-Подільського району Вінницької області. Коригування (інформація оприлюднена в електронній системі закупівель за номером ІР: ЦА-2025-05-15-010955-а), здійсненої Чернівецькою селищною радою (далі - Замовник): місцезнаходження: вул. Святомиколаївська, буд. 103/1, смт.Чернівці Могилів-Подільського району Вінницької області, 24100, виявлено порушення законодавства в частині невідхилення тендерної пропозиції, яка підлягала відхиленню відповідно до Закону.

Замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року №1178 в редакції чинній на час здійснення закупівлі (далі - Постанова №1178) та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.

За результатами моніторингу процедури закупівлі установлено недотримання учасником ТОВ «Шляхбуд» вимог тендерної документації.

Так, учасник ТОВ «Шляхбуд» в підсумковій відомості ресурсів, наданій у складі тендерної пропозиції на вимогу тендерної документації, передбачив виконання робіт із використанням котків у відповідності до вимог підпункту 1. пункту 2 Додатку 10 до тендерної документації, а саме: гладковальцевих: масами 8 т та 13 т, й дорожніх самохідних на пневмоколісному ходу - масою 16 т (позиції 13, 14. 15 розділу II).

Однак, в довідці про наявність обладнання, матеріально-технічної бази від 16 травня 2025 року № 116/2 учасник ТОВ «Шляхбуд» зазначив котки, фактична маса яких, згідно з свідоцтвами про реєстрацію машин, не відповідає даним його підсумкової відомості та вимогам підпункту 1. пункту 2 Додатку 10 до тендерної документації.

В підпункті 2. пункту 2 Додатку 10 до тендерної документації Замовник встановив вимогу щодо надання учасником процедури закупівлі на машиністів/операторів, вказаних в довідці про наявність, кваліфікацію, досвід керівників та інженерно-технічних працівників, скан-копії документів, що посвідчують право на керування будівельними (дорожніми) машинами (посвідчення тракториста-машиніста тощо).

Учасник ТОВ «Шляхбуд» у складі тендерної пропозиції надав посвідчення тракториста-машиніста ОСОБА_2 , з відміткою про дозвіл на керування тракторами (А1), тоді як в довідці про Кваліфікацію та досвід керівників та інженерно-технічних працівників, які мають необхідні знання та досвід для виконання робіт від 16 травня 2025 року № 116/6 зазначено, що він є машиністом котка самохідного, чим недотримався вимоги підпункту 2, пункту 2 Додатку 10 до тендерної документації. Окрім того, учасник ТОВ «Шляхбуд» не зазначив у відомості про виконання двох аналогічних Договорів від 05 жовтня 2020 року № 300. від 20 серпня 2021 року № 186 вартості їх виконання.

Інформація про які міститься в файлах «5.3 АВР Сабарівське.pdf»: «5.4АВР Гальчевського. pdf»; «5.4 АВР Гальчевського 20+21 pdf»; «5.4 АВР додатково2» та в електронній системі закупівель за номерами ID-2020-08-31-006235-b; UA-2021-08-09-010998-a, чим не дотримався висог Додатку 6 до тендерної документації.

Також учасник ТОВ «Шляхбуд» у складі тендерної прпозиції не надав додаткової угоди від 27.07.2022 №201 до аналогічного договору від 20.08.2021 №186, вимога щодо надання якого з усіма укладеними додатковими угодами встановлена Замовником в п.п.2 Додатку 10 до тендерної документації.

Поряд із цим моніторингом встановлено, що учасник ТОВ «Шляхбуд» на порушення вимог пункту 15 Додатку 10 тендерної документації не надав у складі тендерної пропозиції довідок про наявність зареєстрованого рахунку та про відсутність простроченої заборгованості по кредитах та позиках в банківській установі за міжбанківським кодом 320478, інформація про який міститься у файлі «26. Відомості про рахунки. PDF», та який згідно з інформацією, розміщеною на веб-сайті Національного банку України (https://bank.gov.ua/ua/supervision/institutions/23697280), належить публічному акціонерному товариству акціонерному банку «Укргазбанк».

Також установлено, що учасник ТОВ «Шляхбуд» згідно з даними розділу ІІІ підсумкової відомості ресурсів (файл «9.1. розрахунки. Pdf), передбачив для виконання робіт застосування наступних будівельних матеріалів: бітуму нафтового дорожнього, щебеню висівок та сумішей асфальтобетонних й готових піщано щебеневих, брусків обрізних з хвойних порід, поковок з квадратних заготовок, гасу для технічних цілей.

При цьому, вимогами пункту 4. Додатку 10 та пункту 9 Додатку 4 до тендерної документації встановлено надання учасником інформації про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, зокрема сертифікатів на систему управління якістю постачальників матеріалів, зазначених в тендерній пропозиції.

Однак, тендерна пропозиція учасника ТОВ «Шляхбуд» не містить інформації про постачальника; матеріалів та сертифікатів на їх системи управління якістю.

Водночас Замовник не виявив вищезазначених невідповідностей в тендерній пропозиції учасник ТОВ «Шляхбуд» та на порушення вимог пункту 43 Постанови № 1178 не розмістив в електронні системі закупівель повідомлення з вимогою про їх усунення, а відтак не надав можливості вказаному учаснику їх усунути.

Пунктом 3 Постанови № 1178 визначено, що замовники, які зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням Постанови № 1178 та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.

Відповідно до абзаців 2, 5 підпункту 2 пункту 44 Постанови № 1178 та абзацу 2 пункту 1 частини першої статті 31 Закону Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації електронній системі закупівель у разі, коли вона не відповідає умовам технічної специфікації і іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, а також вимогам, установлень тендерній документації відповідно до абзацу 1 частини третьої статті 22 Закону, та у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним критеріям, установленим статтею 16 Закону.

Проте, на порушення вимог абзаців 2, 5 підпункту 2 пункту 44 Постанови № 1178 та абзацу пункту 1 частини 1 статті 31 Закону Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «Шляхбуд», як таку, що не відповідає умовам технічної сертифікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, а також вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу 1 ч.3 ст.22 Закону, та у разі якщо учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним критеріям, установленим ст..16 Закону. А обрав його переможцем та уклав з ним договір підряду на капремонт від 16.06.2025 №74, загальною вартістю 7700822,92 грн.

Відповідно до ч.1 ст.44 Закону за порушення вимог, встановлених Законом та нормативно правовими актами, прийнятими на виконання Закону, уповноважені особи, службові (посадові особи) замовників несуть відповідальність згідно із законами України.

Згідно з п.4 Посадової інструкції ОСОБА_1 головного спеціаліста відділу бухгалтерського обліку та звітності від 01.11.2021, головний спеціаліст відділу бухгалтерського обліку та звітності несе відповідальність за правопорушення, скоєні в процесі здійснення своєї діяльності, в межах, визначених чинним адміністративним, кримінальним та цивільним законодавством України.

Відтак, перебуваючи на посаді головного спеціаліста відділу бухгалтерського обліку та звітності апарату Чернівецької селищної ради Замовника та виконуючи обов`язки уповноваженої особи (розпорядження від 02.03.2021 №32 із внесеними змінами від 12.10.2021 №153) ОСОБА_1 не відхилила тендерну пропозицію, яка підлягала відхиленню відповідно до Закону.

Виявлене порушення мало місце на момент проведення моніторингу.

Відповідно дії ОСОБА_1 кваліфіковані як вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 164- 14 КУпАП.

ОСОБА_1 свою вину в інкримінованому їй адміністративному правопорушенні за ч.3 ст.164-14 КУпАП, визнала, у вчиненому щиро кається.

Дослідивши та оцінивши в сукупності матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

У відповідності до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Статтею 252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Вина ОСОБА_1 підтверджена протоколом про адміністративне правопорушення №02/047/2025 від 01.08.2025; висновком про результати моніторингу процедури закупівлі від 26.06.2015 №05-41/217; посадовою інструкцією головного спеціаліста відділу бухгалтерського обліку та звітності апарату Чернівецької селищної ради; розпорядженням голови Чернівецької селищної ради Могилів Подільського району Вінницької області від 02.03.2021 №32 «Про організацію діяльності уповноваженої особи Чернівецької селищної ради, відповідальної за організацію та проведення публічних закупівель згідно із законом України «Про Публічні закупівлі» розпорядженням голови Чернівецької селищної ради від 12.10.2021 №153 «Про внесення змін до розпорядження селищного голови №32 від 02.03.2021».

У відповідності до положень ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Одним із завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом (ст.245 КУпАП).

Судовий розгляд справ повинен відповідати загальним принципам, а саме: верховенство права, законність, рівність перед законом і судом, повага до людської гідності, забезпечення права на свободу та особисту недоторканість, презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості, тощо.

Статтею 7 КУАП встановлено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Судом враховується, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності та застосовується з метою виховання особи, що вчинила адміністративне правопорушення, у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, запобігання вчинення нових

Частиною 3 ст. 164-14 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог закону; застосування конкурентного діалогу або торгів з обмеженою участю, або переговорної процедури закупівлі на умовах, не передбачених законом; невідхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню відповідно до закону; відхилення тендерних пропозицій на підставах, не передбачених законом або не у відповідності до вимог закону (безпідставне відхилення); укладення з учасником, який став переможцем процедури закупівлі, договору про закупівлю, умови якого не відповідають вимогам тендерної документації та/або тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі; внесення змін до істотних умов договору про закупівлю у випадках, не передбачених законом; внесення недостовірних персональних даних до електронної системи закупівель та неоновлення у разі їх зміни; порушення строків оприлюднення тендерної документації.

Об`єктом правопорушень, передбачених ст.164-14 КУпАП, є суспільні відносини в сфері закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти. Такі закупівлі здійснюються за рахунок коштів Державного бюджету України та інших джерел фінансування, що залучаються для цього в порядку, визначеному законом. Сторонами у цих правовідносинах виступають державний замовник, що діє від імені держави та суб`єкт господарювання виконавець державного замовлення, який може бути будь-якої форми власності. Між такими учасниками укладаються державні контракти договори, в яких визначаються економічні та правові зобов`язання сторін і регулюються їх господарські відносини. При цьому, порядок формування державного замовлення, безпосереднє здійснення закупівлі та виконання зобов`язань учасниками правовідносин має детальну нормативну регламентацію.

Об`єктивна сторона правопорушень, передбачених ст.164-14 КУпАП, полягає у порушенні законодавства про здійснення закупівель товарів, робіт і послуг за державні кошти.

Суб`єктивну сторону цього правопорушення становить наявність вини як у формі умислу так і у формі необережності.

Зі змісту ст. 164-14 КУпАП адміністративна відповідальність за цією статтею можлива у випадку встановлення в діях особи умисної форми вини, що направлена на порушення законодавства про закупівлі.

При цьому, зважаючи на принципи змагальності та диспозитивності даного виду судочинства, обов`язок довести вказані обставини покладено на орган, який ініціює притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Крім цього, ч.3 ст.164-14 КУпАП передбачена відповідальність за невідхилення тендерної пропозиції, яка підлягає відхиленню відповідно до статті 31 Закону № 922 «Про публічні закупівлі».

Судовий розгляд справ повинен відповідати загальним принципам, а саме: верховенство права, законність, рівність перед законом і судом, повага до людської гідності, забезпечення права на свободу та особисту недоторканість, презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості, тощо.

Згідно вимог ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляд справи Конвенцію про захист прав і основоположних свобод і протоколів до неї, та практику Європейського суду з прав людини і Європейської комісії з прав людини, як джерело права.

Європейський суд з прав людини, у своєму рішенні «Walchi v. France» заява № 35787/03 п.29, 26.07.2007р. вказує, що «при застосуванні правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом».

Крім того, в рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту.

Доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом, зазначене викладено в п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України».

За змістом ст.ст. 279, 280 КУпАП справа про адміністративне правопорушення має розглядатись суддею у межах тих обставин, які зазначенні у протоколі про таке порушення.

Так, у ст. 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У ст.14 КУпАП закріплено, що посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.

Отже, на ОСОБА_1 як суб`єкта адміністративного проступку повинні покладатись обов`язки щодо забезпечення дотримання вимог законодавства у сфері державних закупівель.

Матеріалами справи не доведено дійсних намірів порушити чинне законодавство України ОСОБА_1 , з чого суддя вбачає ознаки необережної форми вини, які не являють собою суспільної небезпеки та не здатні завдати будь-якої шкоди суспільним або державним інтересам.

ОСОБА_1 не відхилила тендерну пропозицію учасника ТОВ «Шляхбуд», яка підлягала відхиленню відповідно до Закону, однак, не дотримання певних процедур не завдало а ні суспільству, а ні державі ніяких збитків.

Пленум Верховного Суду України в п. 17 постанови від 3 червня 2005 р. № 8 роз`яснив, що вирішуючи питання про можливість звільнення особи від адміністративної відповідальності при малозначності правопорушення на підставі ст. 22 КУпАП, суди повинні враховувати як вартість, так і кількість предметів правопорушення, а також мету, мотив і спосіб його вчинення. По суті, правопорушник звільняється від правових наслідків свого протиправного діяння, виходячи із засад гуманності, хоча це діяння як під час вчинення, так і під час звільнення від відповідальності залишається правопорушенням. У законодавстві не закріплено визначення малозначного правопорушення та відсутні вказівки на його ознаки. У кожному конкретному випадку суд має вирішувати питання про визнання діяння малозначним, виходячи, зокрема, з того, що його наслідки не становлять великої суспільної небезпеки, не завдали, або не здатні завдати значної шкоди суспільним, або державним інтересам, правам та свободам інших осіб. Таким чином, для встановлення ступеня суспільної небезпечності необхідно проаналізувати всі сторони допущеного порушення, оцінити обставини вчинення порушення, мету, мотив і спосіб, а також наявність умов, що дають змогу досягти виховних і превентивних цілей.

Таким чином, суд приходить до переконання, що дії ОСОБА_1 , хоча і містять склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 164-14 КУпАП, проте є такими, що не заподіяли суттєвої шкоди.

Водночас, положення ст. 22 КУпАП вказують, що при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення, суддя може звільнити порушника від адміністративної відповідальності та обмежитись усним зауваженням. При цьому, в кожному конкретному випадку суддя має вирішувати питання про визнання діяння малозначним, виходячи з того, що його наслідки не представляють суспільної небезпеки, не завдали або не здатні завдати значної шкоди суспільним або державним інтересам, правам та свободам інших осіб.

Враховуючи те, що діяння містило в собі певні юридичні і суб`єктивні ознаки, що характеризують правопорушення, передбачене ч.3 ст.164-14 КУпАП, але внаслідок всіх конкретних обставин воно не відповідало тій суспільній небезпечності, яка є типовою для цього виду правопорушення, зокрема, дії ОСОБА_1 суб`єктивно не були направлені на заподіяння шкоди суспільним інтересам, юридичним та фізичним особам, і така шкода не була заподіяна, суддя приймає рішення про звільнення ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності і можливість обмеження усним зауваженням.

За умовами ч. 2 ст. 284 КУпАП при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття справи.

На переконання суду застосування такого заходу, як усне зауваження, буде справедливим, необхідним та достатнім для досягнення визначеної ст. 23 КУпАП мети виховного впливу та запобіганню вчиненню ОСОБА_1 нових адміністративних правопорушень.

Слід зазначити, що у подібних правовідносинах суди апеляційної інстанції, застосовують норми ст. 22 КУпАП, зокрема Вінницьким апеляційним судом у постанові від 25.03.2024, справа № 153/123/24, звільнено особу від адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 3 ст. 164-14 КУпАП, на підставі ст. 22 КУпАП, обмежившись усним зауваженням. Також, подібного висновку дійшов Черкаський апеляційний суд в постанові від 29.04.2024, справа № 705/3449/23.

Враховуючи застосування судом положень ст.22 КУпАП та звільнення ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності, судовий збір у порядкуст.40-1 КУпАП стягненню не підлягає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст., ст.22, 24, 27, 33, ст.164-14 ч.3, 251, 276, 283, 284 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

Визнати винною ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.164-14 КУпАП.

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.164-14 КУпАП за малозначністю.

У відповідності до ст.22 КУпАП оголосити ОСОБА_1 усне зауваження.

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.164-14 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити, у зв`язку із малозначністю вчиненого правопорушення.

Постанова може бути оскаржена згідно статей 287-289 КУпАП протягом десяти днів з дня її винесення.

В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк може бути поновлено органом, правомочним розглядати дану справу.

СУДДЯ: Л.П. ЦИМБАЛЮК