Провадження № 3-3в//712/7/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2025 року Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого судді Бащенка С.М.

при секретарі Ляховецькій Ю.Л

представника заявника адвоката Прядки В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси заяву представника заявника ОСОБА_1 адвоката Прядки В.М. про відвід судді Соснівського районного суду м. Черкаси Проньки В.В. при розгляді адміністративної справи № 712/10439/25 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП ОСОБА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

В порядку автоматизованого розподілу справ судді Бащенку С.М. надійшла заява представника заявника ОСОБА_1 адвоката Прядки В.М. про відвід судді Соснівського районного суду м. Черкаси Проньки В.В. при розгляді адміністративної справи № 712/10439/25 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП ОСОБА_1 . В обґрунтування заяви вказано, що обставиною, яка є підставою для відводу судді Проньки В.В. при розгляді справи є сумнів у неупередженості та об`єктивності судді. Вважає, що суд встановлює обставини справи упереджено, це підриває довіру до справедливого правосуддя. У суду сформовано власне ставлення, заснованого не на об`єктивному критерії.

Представник заявника ОСОБА_1 адвоката Прядка В.М. в судовому засіданні заяву про відвід підтримав, просив її задовольнити з підстав, викладених в заяві.

Заслухавши доводи представника заявника ОСОБА_1 адвоката Прядки В.М., ознайомившись з заявою про відвід, дослідивши матеріали справи, суддя приходить до наступних висновків.

Під час розгляду заяви про відвід суддя враховує, що Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і відповідно, не регламентують порядку розгляду заяви про відвід.

Водночас ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Тому заява про відвід судді має бути розглянута по суті.

При вирішенні заяви про відвід суддя застосовує аналогію закону, а саме положення КПК України, якими визначено підстави для відводу та врегульовано порядок його вирішення.

Відповідно до ст. 80 КПК України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим. Тобто відвід має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Особа, яка заявила відвід повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує усунення судді від участі у судовому провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Крім того у складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою. Вказаний перелік підстав для відводу судді є вичерпним.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини, існування безсторонності суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

У Бангалорських принципах поведінки суддів від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року № 2006/23, зазначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Наявність безсторонності (неупередженості) суду має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується поки не надано доказів протилежного.

Неупередженість є ключовою характеристикою судді, головною ознакою судової влади та основою судового процесу і вважається очевидним фактом. Презумпція неупередженості має значну вагу. Особа, яка заявляє про упередженість, повинна бути здатна довести реальну або очевидну відсутність неупередженості у судді. Але простої заяви недостатньо, необхідно навести достовірні докази. Особиста думка або незгода з рішеннями судді не є доказом упередженості. У будь-якому випадку, припущення щодо упередженості є правовим питанням, яке має бути винесеним на розгляд суду. За виключенням надзвичайних обставин, заява про справжню або можливу упередженість не є питанням поведінки судді.

При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість.

У висновку N 3 (2002) КРЄС для Комітету Міністрів Ради Європи підкреслюється, що мета, для досягнення якої повноваження надані суддям - дати їм можливість здійснювати правосуддя шляхом застосування закону, забезпечуючи право кожної людини реалізовувати належні йому права та/або законні інтереси, яких вона була або може бути несправедливо позбавлена.

Представником заявника ОСОБА_1 адвокатом Прядкою В.М. не вказано передбачених законом підстав для відводу судді, будь-яких фактичних даних, які б викликали сумніви, щодо об`єктивності, всебічності та неупередженості судді Соснівського районного суду м. Черкаси Проньки В.В. адвокатом не наведено, але з метою уникнення можливих суджень учасників судового процесу про неупередженість судді Проньки В.В. при розгляді адміністративної справи № 712/10439/25 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП ОСОБА_1 , недопущення в подальшому невірного сприйняття сторонами рішення суду, суддя вважає за необхідне заяву представника заявника ОСОБА_1 адвоката Прядки В.М. про відвід судді Соснівського районного суду м. Черкаси Проньки В.В. при розгляді адміністративної справи № 712/10439/25 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП ОСОБА_1 задовольнити.

Керуючись ст. ст. 1, 2 КУпАП, ст.ст. 75, 80 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника заявника ОСОБА_1 адвоката Прядки В.М. про відвід судді Соснівського районного суду м. Черкаси Проньки В.В. при розгляді адміністративної справи № 712/10439/25 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП ОСОБА_1 задовольнити.

Справу 712/10439/25 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП ОСОБА_1 передати до канцелярії суду для подальшого розподілу відповідно до ч. 3 ст. 35 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий :