Провадження №3/712/3170/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2025 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі судді Проньки В.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Черкаси, яка є пенсіонером, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До Соснівського районного суду м. Черкаси надійшов протокол ВАД №472004 про адміністративне правопорушення від 01.08.2025, відповідно до якого 24.06.2025 о 18 год. 15 хв. за адресою м. Черкаси, вул. Академіка Корольова, 14, біля під`їзду №1, гр. ОСОБА_1 , здійснила пошкодження мобільного телефону та транспортного засобу Audi A5, д.н.з. НОМЕР_1 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Відповідно до ст. 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, належним чином повідомлена про дату та час судового засідання.

17.09.2025 до суду надійшли письмові заперечення на протокол про адміністртивне правопорушення в якому вона зазначає ОСОБА_1 у письмових поясненнях зазначає, що матеріали справи №712/10800/25 не містять жодних належних доказів її провини. Вона звертає увагу на фальсифікацію протоколу ВАД №472004 від 01.08.2025 р., у якому завідомо неправдиво зазначено понятих ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які фактично не були присутні під час складання протоколу. Відеозапис з бодікамери поліцейського Покрищенка В.А. підтверджує, що на момент «зачитування» протоколу присутні були лише вона, поліцейські та ОСОБА_4 із ОСОБА_3 . Звернення заявниці до поліції відбулося лише через 14 днів після події, а огляд автомобіля проведено через 15 днів, за іншою адресою і без належних свідків та понятих, що ставить під сумнів достовірність встановлених «пошкоджень». ОСОБА_1 наголошує, що дільничний ОСОБА_5 не опитував її, не фіксував подію на відео та фото, а у рапорті було зазначено, що вона «визнала провину», чого насправді не було. У справі присутні лише сумнівні документи та фотографії, які не можуть слугувати доказом вчинення правопорушення. На цій підставі вона просить суд закрити адміністративну справу у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Захисник Хом`якова Л. В. у судовому засіданні наполягала на закритті провадження у справіу зв`язку звідсутністю складу адміністративного правопорушення, посилаючись на те, що надані матеріали справи не містять жодних належних та достовірних доказів вини особи, а протокол та супровідні документи містять недостовірні дані.

Допитаний у судовому засіданні 27.10.2025 року дільничний офіцер поліції ОСОБА_5 пояснив, що після отримання матеріалів від заявниці та оцінки наданих доказів ним було здійснено вихід на місце події для перевірки обставин і встановлення анкетних даних особи, відносно якої складався протокол про адміністративне правопорушення. На місці він з`ясував, що особа проживає на другому поверсі за вказаною в заяві адресою. Після того, як він подзвонив у двері, вийшла жінка, якій він представився як працівник поліції та повідомив мету свого візиту. За словами свідка, жінка одразу почала телефонувати своїй доньці, яка на даний час є її захисником, і та порадила їй зачинити двері перед працівником поліції. На прохання повідомити свої анкетні дані жінка відмовилася. ОСОБА_5 зазначив, що здійснював два виклики ОСОБА_1 до Черкаського районного управління поліції для надання письмових пояснень щодо події, однак вона не з`явилася. Після цього він разом зі свідками повторно вийшов на місце події, де показав наявні докази, проте, за його словами, особа категорично відмовлялася їх слухати та сприймати будь-яку інформацію.

Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_4 пояснила, що 24.06.2025 року близько 18 год. 15 хв. вона припаркувала свій автомобіль біля будинку за адресою АДРЕСА_2 . У цей момент до неї підійшла сусідка ОСОБА_1 , яка висловила невдоволення тим, що автомобіль нібито стоїть у неналежному місці, після чого між ними виникла словесна сварка. За словами свідка, ОСОБА_1 вибила в неї з рук мобільний телефон, схопила за волосся та вирвала пасмо. Сама ОСОБА_4 стверджує, що сусідку не чіпала, лише просила відійти та заспокоїтися. Вона намагалася викликати поліцію, проте наряд на місце не прибув, тому згодом вона самостійно поїхала до відділу поліції та подала відповідну заяву. Свідок також зазначила, що під час інциденту в руках у ОСОБА_1 була пилочка для нігтів. Після конфлікту вона зачинила двері автомобіля, зателефонувала чоловіку й повідомила про напад. Поліція попросила їх приїхати до відділу, куди вони вирушили на автомобілі чоловіка. При зачитуванні адміністративного протоколу вона була присутня особисто, разом із чоловіком, сусідом та двома працівниками поліції.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_3 пояснив, що того дня йому зателефонувала дружина ОСОБА_4 і повідомила, що на неї напала сусідка ОСОБА_1 . Він порадив їй викликати поліцію та сам приїхав на місце приблизно через 10 хвилин. Коли прибув, побачив, що ОСОБА_1 сиділа на лавці біля будинку, а його дружина перебувала у своєму автомобілі. Поліцейські, за його словами, повідомили, що виїзд може затриматися приблизно на три години, тому вони разом вирішили самостійно поїхати до відділу поліції для подання заяви. Наступного дня, як зазначив свідок, вони з дружиною віднесли до поліції відеозапис із мобільного телефону дружини, на якому зафіксовано частину події.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного висновку.

Основним для вирішення справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення складу правопорушення. Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно із ст. 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

ОСОБА_1 інкриміновано порушення ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, тобто дрібне хуліганство, нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

До протоколу ВАД №472004 про адміністративне правопорушення від 01.08.2025 додано письмові пояснення ОСОБА_6 від 01.08.2025, письмові пояснення ОСОБА_3 від 01.08.2025, протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке що готується від 07.07.2025, письмові пояснення ОСОБА_4 від 07.07.2025, заява ОСОБА_4 від 25.06.2025, рапорт від 24.06.2025, протокол огляду місця події від 08.07.2025, рапорт ДОП сектору ДОП ВП Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції Бобуха В. від 08.07.2025, рапорт ДОП сектору ДОП відділу превенції Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції Покрищенка В. від 01.08.2025, фотоматеріали, відеозаписи.

У матеріалах справи відсутні належні, допустимі, достовірні та достатні докази, які б об`єктивно підтверджували факт вчинення ОСОБА_1 хуліганських дій, що інкримінуються їй у протоколі про адміністративне правопорушення. Надані пояснення, письмові матеріали та інші докази не містять переконливої інформації, яка б свідчила про наявність у її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого відповідною статтею Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Крім того, суд зазначає, доказів того, що саме ОСОБА_1 завдала пошкоджень автомобілю, у матеріалах справи немає, оскільки протокол огляду транспортного засобу був складений лише 08.07.2025 року, тобто через п`ятнадцять днів після події, що унеможливлює достовірне встановлення часу та обставин виникнення пошкоджень.

Суд не є тим органом, який збирає докази на підтвердження вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Це обов`язок органу, який складає протокол, і так само як і обов`язок доведення вини під час розгляду протоколу про адміністративне правопорушення. Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, також не повинна доводити свою вину чи невинуватість.

Крім відсутності доказів пошкодження автомобіля, у матеріалах справи такожнемає підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 будь-яких дій, які за своїм змістом та характером підпадають під ознаки правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. У розумінні цієї статті хуліганські дії мають характеризуватися явною неповагою до суспільства, умисним порушенням громадського порядку та супроводжуватися нецензурною лайкою, образливим чіплянням до громадян або іншими подібними проявами. Жоден із допитаних свідків не підтвердив наявності таких дій з боку ОСОБА_1 , а зібрані матеріали не містять доказів умисного порушення громадського порядку чи спокою громадян.

Отже,судом встановлено, що у матеріалах справи відсутні докази, які б підтверджували вчинення ОСОБА_1 хуліганських дій, що виражалися б у нецензурній лайці в громадському місці, образливому чіплянні до громадян або інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Таким чином,суд дійшов висновку, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченогостаттею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В межах зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин повинен проводитися їх судовий розгляд. З цього слідує, що протокол про адміністративне правопорушення є актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи, що протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими доказами не є доказом доведення вини, будь-яких переконливих доказів вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, суду не надано, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 не вбачається складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Верховний Суд у постанові від 08.07.2020 № 463/1352/16-а зазначив, що у силу принципу презумпції невинуватості у справах про адміністративні правопорушення всі сумніви щодо події правопорушення та винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Згідно із ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Відповідно до ст. 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Відповідно до статті 62 Конституції України, положення якої знайшли подальшу конкретизацію в національному законодавстві України, особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути піддана покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи.

Дотримання цих вимог є необхідним елементом процесуальної форми судового розгляду, забезпечує реалізацію закріплених у ст. 7 КПК таких засад кримінального провадження, як верховенство права, законність, презумпція невинуватості, забезпечення доведеності вини та право на захист.

Державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування невинуватості на особу, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення. Вимагання від особи представлення доказів на свій захист і спростування протоколу, є неприпустимим в розумінні принципу презумпції невинуватості, закріпленому в ст. 62 Конституції України.

Слід зауважити, що право на справедливий суд гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, прийнятою Радою Європи 04.11.1950, ратифікованою Україною 17.07.1997, відповідно до неї суд встановлює обґрунтованість будь-якого висунутого проти особи обвинувачення.

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно із ч.1 п. 3 ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) при наявності обставин, передбачених ст. 247 КУпАП, виносить постанову про закриття справи.

З огляду на вищевикладене, оцінюючи, відповідно до ст. 252 КУпАП, надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, беручи до уваги, що органом, яким складено протокол про адміністративне правопорушення, не доведено порушення ОСОБА_1 ст. 173 КУпАП, суд приходить до висновку про недоведеність в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому провадження у даній справі на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 247, 252, 283-285, 287 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Соснівський районний суд м. Черкаси шляхом подачі апеляційної скарги в десятиденний строк з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення десятиденного строку її оскарження.

Суддя: В.В. Пронька