Справа № 358/1401/25 Провадження № 3/358/634/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2025 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Лебединець Г.С., розглянувши адміністративну справу яка надійшла з ВП №2 Обухівського РУП ГУ НП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, мешкає: АДРЕСА_1 ,-

-за ч.1 ст. 173-8 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу серії ВАД №712971, 03.08.2025 близько 21 год 00 хв ОСОБА_1 порушив терміновий припис серії АА № 463567 від 03.08.2025 на залишення місця проживання на 3 доби, а саме: прийшов п`яний та створив нестерпні умови для проживання.

Зазначені дії кваліфіковані за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-8 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату та часу судового засідання повідомлявся належним чином.

Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 з урахуванням приписів ст.268 КУпАП.

Крім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року Європейський Суд з прав людини наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Попри те, що особа не отримала або ухилилася від отримання судової повістки, її право на справедливий суд, гарантоване ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, порушене не було. Таким чином, особі повинно бути відомо про час і місце розгляду справи, оскільки є можливість стежити за ходом справи за допомогою офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду. З таким висновком погодився ЄСПЛ у рішенні у справі «Вячеслав Корчагін проти Росії» № 12307/16.

Суд, дослідив матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Згідно із вимогами ст. 245 КУпАП, завданням провадження у справі про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до вимог статтей 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Адміністративна відповідальність за ч.1 ст. 173-8 КУпАП настає за неповідомлення особою, стосовно якої винесено терміновий заборонний припис, згідно з яким вона повинна залишити місце спільного проживання (перебування) з постраждалою особою, у встановлений законом строк уповноваженого підрозділу органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування - тягне за собою попередження або накладення штрафу від десяти до двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Водночас, викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення, а саме: невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений за об`єктивною стороною відповідає диспозиції ч.2 ст. 173-8 КУпАП.

Окрім того, відповідно до ст. 222 КУпАП, органи національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, зокрема, за ч.1 ст. 173-8 КУпАП.

Постанова судді згідно ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Згідно ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Суд не вправі самостійно змінювати, на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушенн та правову кваліфікацію вчиненого правопорушення, оскільки винуватість у скоєнні правопорушення певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Частина 1 ст. 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, суд прийшов до висновку, що дії ОСОБА_1 невірно кваліфіковано за ч. 1 ст.173-8 КУпАП, оскільки в даному випадку його дії слід було кваліфікувати за ч.2 ст.173-8 КУпАП. При цьому суд не вправі перекваліфікувати дії ОСОБА_1 і визнати його винним у вчиненні адміністративного правопорушення за іншою частиною.

У зв`язку з викладеними обставинами, справа підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-8 КУпАП, на підставі п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ч. 1 ст. 130, ст. 221, п. 1 ч. 1 ст. 247, ч. 2, 4 ст. 266, ст. 280, 283, 284 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі у відношенні ОСОБА_1 за ч.1 ст. 173-8 КУпАП закрити в зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП України.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду.

Головуючий: суддя Г. С. Лебединець