Справа №705/6424/25
3/705/2641/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 жовтня 2025 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Годік Леся Сергіївна, розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Управління Служби безпеки України в Черкаській області, про притягнення до адміністративної ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , головного спеціаліста відділу з питань цивільного захисту та оборонно-мобілізаційної роботи (відповідальна за забезпечення режиму секретності) виконавчого комітету Уманської міської ради, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 212-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Перебуваючи на посаді головного спеціаліста відділу з питань цивільного захисту та оборонно-мобілізаційної роботи (відповідальна за забезпечення режиму секретності) виконавчого комітету Уманської міської ради ОСОБА_1 порушила вимоги статті 8 Закону України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах», пункти 11, 12, 13, 38 Типової інструкції про порядок ведення обліку, зберігання, використання і знищення документів та інших матеріальних носіїв інформації, що містять службову інформацію, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 19.10.2016 №736 та пункти 4, 13, 14, 16 Правил забезпечення захисту інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 29.03.2006 №373.

Так, ОСОБА_1 безпосередньо здійснювала обробку (створення, відправку, передавання, одержання, зберігання, оброблення, використання та знищення електронних документів з грифом «Для службового користування») інформації з обмеженим доступом на ПЕОМ без створеної комплексної системи захисту інформації з підтвердженою відповідністю, що встановлений в кабінеті №415 (режимно-секретний орган виконавчого комітету Уманської міської ради, м. Умань, пл.Соборності, 1 каб. №415) та під`єднаний до глобальної мережі інтернет до моменту виявлення (25.09.2025), що створило реальні передумови до її розголошення.

Так, у ході огляду вищезазначеного ПЕОМ виявлено, що в поточному році ОСОБА_1 здійснювала обробку інформації з обмеженим доступом (скан-копія документу, Протокольне рішення за результатами наради в Офісі Президента України від 12.08.2025 та ін., які відповідно до п.6 «Переліку відомостей, що містять службову інформацію», затвердженого розпорядженням Керівника офісу Президента України №46 від 11.08.2021, має гриф обмеження «Для службового користування»).

Вказаний факт призвів до того, що в результаті безвідповідального ставлення ОСОБА_1 до порядку зберігання службової інформації зібраної у сфері оборони, відбулась несанкціонована обробка інформації з грифом обмеження доступу «для службового користування» на некатегорованому ПЕОМ у результаті чого створено передумови до розголошення такої інформації особам, які не мали повноваження на ознайомлення з нею, а також створено передумови до витоку інформації з обмеженим доступом через мережу Інтернет.

Викладене свідчить про те, що ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч.1 ст. 212-5 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 будучи повідомленою, в суд не з`явилася, попередньо надала заяву про розгляд справи у її відсутність, вину визнає, щиро кається.

Дослідивши матеріали справи та надавши їм оцінку, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 212-5 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ч. 1 ст. 212-5 КУпАП адміністративна відповідальність передбачена за Порушення порядку обліку, зберігання і використання документів та інших матеріальних носіїв інформації, що містять службову інформацію, зібрану у процесі оперативно-розшукової, контррозвідувальної діяльності, у сфері оборони країни, що призвело до розголошення такої інформації.

Згідно п. 105 «Інструкції про порядок ведення обліку, збереження, використання і знищення документів та інших носіїв інформації, що містять службову інформацію», затвердженою постановою Кабінету міністрів України від 19.10.2016 року №736, документи з грифом Для службового користування не дозволяється виносити за межі установи, крім випадків передачі документів на виконання у структурні підрозділи, що розташовуються поза межами основного приміщення установи, та у разі виникнення необхідності в їх узгодженні, підписанні в установах, розташованих у межах одного населеного пункту. Винесення документа з грифом Для службового користування за межі установи здійснюється на підставі резолюції керівника установи (його заступника) або керівника структурного підрозділу, в якому такий документ (його проект) підготовлено. При цьому документ повинен бути вкладений у конверт або упакований у такий спосіб, щоб виключити можливість його прочитання.

Відповідно до вимог ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Згідно ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Протокол у справі про адміністративне правопорушення є основним джерелом доказів, на підставі якого суд встановлює наявність чи відсутність у діянні особи правопорушення. Лише належно оформлений протокол дозволяє всебічно розглянути справу по суті.

Суд зазначає, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя, відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.212-5 КУпАП, підтверджується матеріалами справи, а саме: протоколом №30 про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 212-5 КУпАП від 10.10.2025 року та іншими матеріалами адміністративної справи.

Вирішуючи питання про вид і розмір адміністративного стягнення, суддя враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушниці, ступінь її вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Відповідно до ст. 34 КУпАП обставиною, що пом`якшує відповідальність правопорушника, є щире каяття.

Обтяжуючих відповідальність обставин, передбачених ст. 35 КУпАП, судом не встановлено.

Ознайомившись з адміністративними матеріалами, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 212-5 КУпАП.

Таким чином, ОСОБА_1 , будучи головним спеціалістом відділу з питань цивільного захисту та оборонно-мобілізаційної роботи (відповідальна за забезпечення режиму секретності) виконавчого комітету Уманської міської ради, вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 212-5 КУпАП, а саме порушила порядок обліку, зберігання і використання документів та інших матеріальних носіїв інформації, що містять службову інформацію, зібрану у процесі оперативно-розшукової, контр розвідувальної діяльності, у сфері оборони країни, що призвело до розголошення такої інформації.

Враховуючи те, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується для виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, з метою дотримання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, суд дійшов до висновку, що необхідним та достатнім є вид адміністративного стягнення у вигляді накладення штрафу у мінімальному розмірі.

Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі шістдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з вимогами ст. 40-1 КупАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст. 9, 10, 24, 33, 34, 35, 40-1, 212-5, 221, 268, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 212-5 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі шістдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, у сумі 1020 (одна тисяча двадцять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , на користь держави судовий збір в сумі 605,60 грн..

У відповідності із ст. 307 та ч. 2 ст. 308 КУпАП штраф має бути сплачений правопорушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня отримання копії постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати правопорушником штрафу у вказаний строк, постанова про накладення штрафу надсилається в порядку примусового виконання та з правопорушника підлягає стягненню подвійний розмір штрафу, зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду, протягом десяти днів, з дня її винесення.

Суддя Леся Сергіївна Годік