ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №293/1203/25

Провадження № 3/293/479/2025

23 жовтня 2025 рокуселище Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирської області Проценко Л.Й., розглянувши адміністративні матеріали, що надійшли з відділу поліції №1 Житомирського районного управління поліції №1 ГУ НП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , працюючої директором Черняхівського ліцею №1,

за ч.5 ст.173-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення

ВСТАНОВИВ:

08.10.2025 до Черняхівського районного суду Житомирської області з відділу поліції №1 Житомирського районного управляння поліції №1 ГУ НП в Житомирській області надійшли матеріали справи відносно ОСОБА_1 для притягнення до адміністративної відповідальності за ч.5 ст. 173-4 КУпАП.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №041477 від 29.09.2025, вбачається що 29.09.2025 в ліцеї №1 в селищі Черняхів по вул.Слобідська, 14, Житомирського району Житомирської області, ОСОБА_1 , яка є директором даного навчального закладу, не повідомила уповноважений підрозділ НПУ а саме: ВП №1 ЖРУП31 про випадок булінгу (цькування) учасника освітнього процесу, чим вчинила правопорушення передбачене ч.5 ст.173-4 КУпАП.

23.10.2025 ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, причини неявки до суду не повідомила. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, шляхом направлення судової повістки за допомогою повідомлення у додаток «Viber» (а.с.26).

Відтак ОСОБА_1 достеменно знала, про складений відносно неї протокол про адміністративне правопорушення, розгляд якого повинен відбутися в Черняхівському районному суді Житомирської області та повинна була цікавитись долею справи, добросовісно користуватись наданими їй процесуальними правами.

Вирішуючи питання про розгляд справи без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд керується ч.1 ст.268 КУпАП, яка вказує на те, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Дана позиція повністю відповідає усталеній практиці ЄСПЛ, яку відповідно до ст.17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 суди застосовують при розгляді справ як джерело права. Так, у рішенні ЕСПЛ у справі "Пономарев проти України" Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи.

Отже, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та, з урахуванням вищенаведеного, суд вважає за можливе здійснювати розгляд справи без участі ОСОБА_1 , у зв`язку з чим розглядає справу у її відсутності.

Потерпілий ОСОБА_2 та її законний представник - ОСОБА_3 в судовому засіданні підтвердили обставини зазначені в матеріалах справи про адміністративне правопорушення.

Дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов такого висновку.

За приписами ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності законом.

За ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Згідно зі ст.252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Як вбачається з фабули протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №041477 від 29.09.2025, 29.09.2025 в ліцеї №1 в селищі Черняхів по вул.Слобідська, 14, Житомирського району Житомирської області, ОСОБА_1 , яка є директором даного навчального закладу, не повідомила уповноважений підрозділ НПУ а саме: ВП №1 ЖРУП31 про випадок булінгу (цькування) учасника освітнього процесу, чим вчинила правопорушення передбачене ч.5 ст.173-4 КУпАП.

Частина 5 ст.173-4 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за неповідомлення керівником закладу освіти уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про випадки булінгу (цькування) учасника освітнього процесу.

Відповідно до ч.1 ст.173-4 КУпАП булінг (цькування) - діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Згідно з пунктом 2 розділу 2 Наказу Міністерства освіти і науки України від 28.12.2019 № 1646 «Деякі питання реагування на випадки булінгу (цькування) та застосування заходів виховного впливу в закладах освіти», зареєстрований в Міністерстві юстиції України 03 лютого 2020 р. за № 111/34394 Керівник закладу освіти у разі отримання заяви або повідомлення про випадок булінгу (цькування): невідкладно у строк, що не перевищує однієї доби, повідомляє територіальний орган (підрозділ) Національної поліції України, принаймні одного з батьків або інших законних представників малолітньої чи неповнолітньої особи, яка стала стороною булінгу (цькування); за потреби викликає бригаду екстреної (швидкої) медичної допомоги для надання екстреної медичної допомоги; повідомляє службу у справах дітей з метою вирішення питання щодо соціального захисту малолітньої чи неповнолітньої особи, яка стала стороною булінгу (цькування), з`ясування причин, які призвели до випадку булінгу (цькування) та вжиття заходів для усунення таких причин; повідомляє центр соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді з метою здійснення оцінки потреб сторін булінгу (цькування), визначення соціальних послуг та методів соціальної роботи, забезпечення психологічної підтримки та надання соціальних послуг; скликає засідання комісії з розгляду випадку булінгу (цькування) (далі - комісія) не пізніше ніж упродовж трьох робочих днів з дня отримання заяви або повідомлення.

Суд встановив, що ОСОБА_1 є директором Черняхівського ліцею №1 Черняхівської селищної ради Житомирської області та як директор навчального закладу не вжила заходів реагування та вчасно не повідомила орган Національної поліції України про випадки булінгу (цькування) ОСОБА_2 .

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що ОСОБА_1 вчинила дії передбачені ч. 5 ст. 173-4 КпАП України, що виразились в неповідомленні керівником закладу освіти уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про випадки булінгу (цькування) учасника освітнього процесу.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 173-4 КУпАП, підтверджується дослідженими в судовому засіданні матеріалами справи, а саме:

-протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №041477 від 29.09.2025, в якому ОСОБА_1 , зокрема в графі пояснення вказала, що "згодна з даним протоколом" (а.с.2);

-протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію ОСОБА_3 від 12.09.2025 (а.с.6);

-письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 12.09.2025 (а.с.7);

-рапортом інспектора ювенальної превенції СВГ відділу поліції №1 Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції К.Мошківської від 29.09.2025 (а.с.5);

-поясненнями учнів 11-а класу Черняхівського ліцею № 1 (а.с.10-18)

При накладенні стягнення, у відповідності до ст. 33 КУпАП, враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь її вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Відповідно до вимог діючого адміністративного законодавства, а саме ст.ст. 9, 33, 245, 252 КУпАП, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Суд бере до уваги, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності та застосовується з метою виховання особи, що вчинила адміністративне правопорушення, у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, запобігання вчинення нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Згідно ст.280 КУпАП обставин, які обтяжують чи пом`якшують відповідальність, визначені статтями 34-35 КУпАП судом не встановлено.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь її вини, відсутність пом`якшуючих та обтяжуючих обставин, вимоги санкції ч.5 ст. 173-4 КпАП України, суд вважає за необхідне притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, застосувавши адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Згідно ст. 40-1 КУпАП судовий збір по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст. ст. 33, 40-1, ч.5 ст.173-4, ст. 283-285 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.173-4 КУпАП та піддати адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 50 (п`ятдесяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 850,00 грн (вісімсот п`ятдесят гривень 00 копійок).

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок на користь держави (адреса: вул.Липська, 18/5, м.Київ, 01601; ); отримувач - ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106 "Судовий збір (стягувачем є Державна судова адміністрація України)".

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, її захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках передбачених ч. 5 ст. 7 КУпАП, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного суду через Черняхівський районний суд Житомирської області.

Роз`яснити особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, що штраф має бути сплачений добровільно не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу після набрання нею законної сили, а в разі оскарження постанови, не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу у добровільному порядку у встановлений строк, копія постанови буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання.

Згідно ст.308 КУпАП України, у порядку примусового виконання постанови, про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, з порушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та витрати на облік правопорушення.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з моменту набрання нею законної сили.

Суддя Людмила ПРОЦЕНКО