Провадження № 3/161/5671/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м.Луцьк 20 жовтня 2025 року

Суддя Луцькогоміськрайонного суду Волинської області Мазур Д.Г.,за участю: секретаря судового засідання Дручок О.М., розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління ДПС у Волинській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працючого керівником ТОВ «ПЕЛІГРО», РНОКПП НОМЕР_1 , за вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),

ВСТАНОВИВ:

В протоколі про адміністративне правопорушення серії № 1570/03-20-04-04 від 19.08.2025 зазначено, що керівник ТОВ «ПЕЛІГРО» гр. ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, а саме, неподав податкової декларації з податку на додану вартість за травень-червень 2025 року, чим порушено п.49.1. пп.49.18.1 п.49.18 ст.49 Податкового кодексу України від 02.12.2010р. N?2755-У1 та пункту 203.1 статті 203 розділу У Податкового кодексу України (зі змінами та доповненнями).

Дії посадової особи ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

В судові засідання призначені на 15.09.2025, 06.10.2025, 20.10.2025 ОСОБА_1 не з`явився, про дату час та місце розгляду справи був повідомлений повістками про виклик в судові засідання, клопотання про відкладення розгляду справи від нього на адресу суду не надходило.

Враховуючи, що положеннями ст. 268 КУпАП визначений вичерпний перелік справ про адміністративні правопорушення, під час розгляду яких участь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою і справи за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП до таких не відносяться, розгляд справи здійснюється за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Така позиція суду узгоджується з висновками Європейського суду з прав людини, викладеними в рішенні від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України» (Заява №36655/02), відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Крім того, в своїх рішеннях Європейський суд зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до диспозиції ч. 1 ст.163-1 КУпАП адміністративним правопорушенням є відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Згідно зст. 9 КУпАП, правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП України, підтверджуються матеріалами справи, зокрема:

протоколом про адміністративне правопорушення № 1570/03-20-04-04 від 19.08.2025;

копією витягу з акту перевірки від 04.08.2025 №21448/03-20-04-04/41852442.

Таким чином, враховуючи вищенаведені докази, які в своїй сукупності відповідають фактичним обставинам справи і узгоджуються між собою, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

При накладенні стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь її вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Визначаючи вид та міру адміністративного стягнення, яке слід накласти на ОСОБА_1 суд, враховуючи фактичні обставини справи, характер вчиненого правопорушення, яке відноситься до адміністративних правопорушень в галузі торгівлі, громадського харчування, сфери послуг, в галузі фінансів і підприємницької діяльності, відсутність обставин, що обтяжують його відповідальність, відомості про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності в матеріалах справи відсутні, вважає, що на нього слід накласти стягнення в межах санкції статті, за якою особа притягується до адміністративної відповідальності, у вигляді штрафу.

Дана міра адміністративного стягнення буде необхідною і достатньою для попередження особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, в скоєнні нових адміністративних правопорушень.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відомостей про наявність у правопорушника пільг по сплаті судового збору, які передбачені ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», матеріали справи не містять.

Отже, на підставі ст. 40-1 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», з правопорушника слід стягнути судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Керуючись ст. 33, 40-1, ч.1 ст.163-1, 221, 283, п.1 ч.1 ст.284 КУпАП, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 05 (п`яти) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 85 (вісімдесят п`ять) гривень.

(Реквізити сплати: Рахунок отримувача: UA0003550; Назва отримувача коштів: ГУК у Волин.обл/м.Луцьк/21081100; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38009371; Банк отримувача:Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО): 899998).

Стягнути з ОСОБА_1 вдохід держави судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

(Реквізити сплати: Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0026001; Код класифікації доходів бюджету 22030106).

Згідно ч. 2 ст. 308 КУпАП у разі несплати штрафу протягом 15 днів з дня винесення постанови у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення із ОСОБА_1 підлягає стягненню подвійний розмір штрафу в сумі 170 гривень.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, шляхом подання апеляційної скарги до Волинського апеляційного суду через Луцький міськрайонний суд Волинської області.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області Д.Г. Мазур