Справа № 523/2266/25
Номер провадження 3/523/1187/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" жовтня 2025 р. м. Одеса

Суддя Пересипського районного суду м. Одеси Мурманова І.М., розглянувши матеріали, які надійшли з Південного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працюючої на посаді головного бухгалтера КНП «Дитяча міська клінічна лікарня № 3» Одеської міської ради, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.164-14 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

На адресу суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення № 15-0016/2025/пр від 04.02.2025 року, складений начальником відділу моніторингу та перевірки закупівель Південного Держаудитслужби Смокіш С.І. за обставинами того, що при здійсненні моніторингу відкритих торгів з особливостями відповідно до ст. 8 ЗУ «Про публічні закупівлі» за предметом закупівлі: ДК: 021:2015:33190000-8 Медичне обладнання та вироби медичного призначення різні (шафа для сушіння і зберігання ендоскопів), яка проведена КНП «Дитяча міська клінічна лікарня № 3» Одеської міської ради (оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ID:UA -2024-10-02-004321-а), очікуваною вартістю 910 000, 00 гривень з ПДВ, знаходиться за адресою: вул. Ак. Заболотного, буд. 26-а, м. Одеса. Порушення виявлено під час здійснення моніторингу процедури закупівлі, яке задокументовано у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі від 23.12.2024 року, виявлено: порушення законодавства при закупівлі, відхилення тендерних пропозицій на підставі, не передбачених законом або у невідповідності до вимог закону (безпідставне відхилення).

Відповідальність за придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог закону; застосування конкурентного діалогу або торгів з обмеженою участю, або переговорної процедури закупівлі на умовах, не передбачених законом; невідхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню відповідно до закону; відхилення тендерних пропозицій на підставах, не передбачених законом або не у відповідності до вимог закону (безпідставне відхилення); укладення з учасником, який став переможцем процедури закупівлі, договору про закупівлю, умови якого не відповідають вимогам тендерної документації та/або тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі; внесення змін до істотних умов договору про закупівлю у випадках, не передбачених законом; внесення недостовірних персональних даних до електронної системи закупівель та неоновлення у разі їх зміни; порушення строків оприлюднення тендерної документації, передбачена ч.3 ст.164-14 КУпАП.

На адресу суду 18.07.2025 року (вх. № 28843) за підписом адвоката Нікішева Олексія Валерійовича надійшли письмові пояснення до протоколу про адміністративне правопорушення. Згідно яких адвокат зазначив, що ТОВ «Віола Медтехніка» не оскаржувало результатів проведення торгів та не було визнаним потерпілим у вказаному протоколі. Зазначив, що особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених, ЗУ «Про публічні закупівлі», на період дій правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджено Постановою КМ України від 12.10.2022 року № 1178. Вказаний нормативно правовий акт містить в собі п. 44, який зобов`язує замовника відхилити тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель з підстав, які згуртовані у п. 3 цього пункту, на відміну від пункту 45, який надає право замовнику відхилити тендерну пропозицію. Тобто у разі винекнення, передбачених п. 44 підстав повноважна особа замовника не має свободи вибору з декількох законних рішень, а має обов`язок відхилити тендерну пропозицію.

Захисник зазначає, що в розумінні тендерної документації щодо розміщення інформації в таблиці продемонстрували обидва учасники торгів, адже у переможця торгів ТОВ «ЛЕВЕНТОН» всі послання були «клікабельними», а у ТОВ «Віола Медтехніка», лише 4 з 52 посилань не були «клікабельні».

Отже, відсутність «клікабельності» посилань в таблиці відповідно до положення ч. 2 п. 43 є не відповідністю інформації.

Захисник зазначає, що у зв`язку з наведеним ОСОБА_1 діяла у повній відповідності до чинного законодавства та відповідно в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 164-14 КУпАП.

З урахуванням викладеного просить закрити провадження у справі зі відсутності складу адміністративного правопорушення.

В судовому засіданні, 18.07.2025 року представник Південного офісу Держаудитслужби Копиця Світлана Миколаївна підтвердила обставини, зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення, просила притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.164-14 КУпАП.

В подальшому, 25.09.2025 року на адресу суду надійшло клопотання за підписом захисника про закриття провадження у справі з підстав передбачених ст. 38 КУпАП. В обґрунтування поданої заяви адвокат зазначив, що строк притягнення до адміністративної відповідності закінчився 23.06.2025 року, а тому провадження має бути закритим.

Чергове засідання призначено на 09 жовтня 2025 року. На адресу суду за підписом адвоката Нікішева О.В. надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Статтею 268 КУпАП не передбачено обов`язкової присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ст. 164-14 КУпАП у випадку, якщо вона сповіщена про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Дослідивши заяву про закриття провадження у справі з підстав передбачених ст. 38 КУпАП, суддею встановлено наступне.

З матеріалів справи вбачається, що адміністративне правопорушення виявлено під час моніторінгу процедури закупівлі 02.12.2024 р, протокол складений 04.02.2025 року, а отже з дня виявлення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч.3 ст.164-14 КУпАП минуло більше шести місяців.

За ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніше як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративне правопорушення, зазначені у частинах третій-шостій цієї статті.

Згідно ч. 4 ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтею 51 та частинами третьою - шостою статті 164-14, статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення (в редакції, що діяла станом на дату виявлення правопорушення, складання протоколу і надходження його до суду).

Норми КУпАП не містять визначення поняття «триваюче правопорушення». Проте, як зазначено у постанові Верховного Суду від 11 травня 2018 року, справа № 804/401/17, триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.

Таким чином, на момент розгляду справи судом минуло більше 6 місяців, а відтак строк накладення адміністративного стягнення, передбачений ч. 2 ст. 38 КУпАП, сплив.

Суд окремо звертає увагу, що зі змісту п. 7 ст. 247 КУпАП прямо слідує, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає (невідкладному) закриттю у зв`язку із закінченням на момент судового розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу.

Більш того, п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП не містить положень про наявність у суду повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі закриття провадження про адміністративні правопорушення. Крім того, логічне тлумачення абзацу першого статті 247 КУпАП дозволяє дійти висновку, що встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення (стаття 280 КУпАП), у тому числі й вини особи у його вчиненні.

Висновок у постанові суду про наявність вини за межами строку давності притягнення до адміністративної відповідальності буде порушенням презумпції невинуватості та права на справедливий суд за статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Європейський Суд з прав людини у своїй прецедентній практиці (справи «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства»), визначив строк давності, як передбачене законом право порушника уникнути від переслідування або притягнення до суду за закінченням певного строку після скоєння правопорушення. Строки давності, які характерні для національних правових систем держав-учасниць, відповідають кільком цілям, в числі яких забезпечення правової визначеності та остаточності, попередження порушень прав обвинувачених, які могли б бути зменшені, якби судам доводилося розглядати їхні справи на основі доказів, що могли бути неповними за спливом часу («Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства», рішення від 22.10.1996 року, п.51).

За національною класифікацією, адміністративне переслідування і призначення винним справедливого покарання відповідає цілям адміністративного судочинства, так як і відмова від адміністративного переслідування невинних.

Визначивши межі публічного переслідування, законодавець поряд із судовим захистом забезпечує процесуальну економію, оперативність при розгляді справ та профілактику правопорушень.

Цим, зокрема, обумовлено встановлення в КУпАП в якості підстави закриття провадження у справі за спливом строків давності.

Отже, суд звертає увагу на те, що поєднання закриття справи з одночасним визнанням вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення є взаємовиключними рішеннями, і прийняття таких двох взаємовиключних рішень в одній постанові про закриття справи буде свідчити про порушення права людини на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За положеннями статті 284 КУпАП, судовим рішенням, що доводить вину особи, є постанова про накладення адміністративного стягнення або застосування заходів впливу, умовою якої є визначення вини. Отже, наявність або відсутність вини встановлюється саме під час здійснення провадження у справі про адміністративне правопорушення. Таким чином, вина осіб, що притягуються до адміністративної відповідальності, не встановлюється у справах, у яких провадження закривається.

Таким чином, на день розгляду справи в суді сплинули строки накладення адміністративного стягнення, передбачені ст. 38 КУпАП, у зв`язку з чим провадження по справі слід закрити на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст.38, 164-14, 221, 247, 249, 268, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення правопорушення передбаченого ч. 3 ст.164-14 КУпАП, - закрити у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення.

Копію постанови надіслати учасникам справи.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом 10-ти днів з дня її ухвалення.

Суддя: