Номер провадження3/205/3673/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.10.2025 м. Дніпро

Суддя Новокодацького районного суду міста Дніпра Дахно М.М., дослідивши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.156 КУпАП

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

На адресу суду з Відділу поліції №1 Дніпровського районного управління поліції №1 ГУНП в Дніпропетровській області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст.156 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №448190 від 08.07.2025 ОСОБА_1 08.07.2025 близько 12:15 у магазині «Продукти» за адресою: м. Дніпро вул.Данила Галицького, 12, здійснювала торгівлю алкогольними напоями без марок акцизного збору. Дії останньої кваліфіковано за ч. 1 ст.156 КУпАП.

До протоколу уповноваженою особою долучено такі матеріали:

-рапорт помічника чергового ВП№1 Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про реєстрацію вказаного правопорушення,

-протокол вилучення речей, документів від 08.07.2025, згідно « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: АДРЕСА_2 , де ФОП ОСОБА_1 здійснювала торгівлю алкогольної продукції без марок акцизного збору, та вилучено: пластикову баклажку з рідиною темного кольору 5 літрів - 5 шт. (б/н), тетрапаки 10-літрові, заповнені горілкою 4 шт. (без марок акцизного податку), пластикові баклажки 2-літрові з рідиною світлого кольору 2 шт. (без марок акцизного податку), баклажка 2-літрова з рідиною темного кольору (без марок акцизного податку), 14 баклаг пива 1,5 л 21 літр (акцизний), пиво у банках TUBORG 6 шт. 3 літри (без марок акцизного податку),

-пояснення ОСОБА_1 , яка відмовилась від їх надання,

-копія паспорта ОСОБА_1 ,

-фотознімки кіоску та пляшок.

ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснила, що вона є фізичною особою-підприємцем, орендує приміщення магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: АДРЕСА_2 , у знайомих свого чоловіка, який помер. 08.07.2025 працівники поліції вилучили в неї різні баклажки та залізні банки з пивом. Ті, що з рідиною темного кольору це кондитерський коньяк, тетрапаки були наповнені горілкою. Вказану продукцію вона придбала на горілчаному складі. Усе вилучене пиво було із марками акцизного податку. На момент огляду вона нічим не торгувала. Також пояснила, що огляд у магазині працівники поліції проводили без понятих, та просила викликати в судове засідання осіб, зазначених понятими у протоколі огляду.

Поняті ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , викликані за клопотанням ОСОБА_1 , будучи повідомленими належним чином про час та місце судового розгляду, в судові засідання не з`явились.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , суд дійшов такого висновку.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її в точності відповідності з законом.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно вимог п.1, п.15 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України №1376 06.11.2015, складання протоколів про адміністративні правопорушення, отримання пояснення від осіб, які притягаються до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків здійснюють уповноважені на те посадові особи органів поліції; до протоколу про адміністративне правопорушення долучаються інші матеріали про адміністративне правопорушення (пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновок експерта, речові докази, протокол про вилучення речей і документів, рапорти посадових осіб, а також інші документи та матеріали, що містять інформацію про правопорушення).

Згідно вимог п.9 розділу ІІ вказаної Інструкції при складанні протоколу про адміністративне правопорушення в ньому зазначаються, зокрема:

у графі «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» - суть адміністративного правопорушення (повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол).

Отже, процесуальний обов`язок щодо доказування правомірності притягнення особи до адміністративної відповідальності відповідно до положень діючого процесуального законодавства покладено на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Диспозиція ч. 1 ст. 156 КУпАП передбачає відповідальність за роздрібну або оптову торгівлю алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

У протоколі ВАД №448190 зазначено про торгівлю ОСОБА_1 алкогольними напоями без марок акцизного податку.

Проте судом встановлено, що у вказаному протоколі уповноваженою особою не вказано, торгівлю якими саме алкогольними напоями здійснювала ОСОБА_1 , що є істотним для притягнення особи до адміністративної відповідальності за цією статтею.

Водночас, під час складення протоколу про адміністративне правопорушення уповноваженою особою навіть не з`ясовано, чи є алкогольним напоєм рідина темного та світлого кольору у пластикових ємностях та тетрапаках, що була вилучена у магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 ». Проте така інформація є також суттєвою для встановлення у діях особи складу інкримінованого адміністративного правопорушення.

Окрім того, із наявних у матеріалах справи фотознімків неможливо встановити наявність або відсутність на вилучених ємностях марок акцизного податку через неналежну якість фото.

Разом з тим, не зрозумілою є мета вилучення ємностей з пивом, оскільки у протоколі вилучення вказано про наявність на них марок акцизного податку.

Окрім того, суд звертає увагу на те, що торгівля - це процес обміну товарів на гроші з метою задоволення потреб споживача та отримання прибутку, проте до протоколу не додано жодних доказів на підтвердження отримання ОСОБА_1 грошей за реалізацію алкогольних напоїв, відсутні дані про особу - покупця, не надано акт вилучення грошових коштів за реалізовані товари тощо.

Оцінюючи зазначені докази, суд бере до уваги, що протокол про адміністративне правопорушення є документом, що офіційно засвідчує подію адміністративного правопорушення і відповідно до ст. 251 КУпАП є одним із джерел доказів, на основі яких ґрунтується повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи та правильне її вирішення. Однак, протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими належними та допустимими доказами не є безумовним та беззаперечним доказом на доведення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення і являє собою лише початковий правовий висновок щодо дій певної особи. Зазначене узгоджується і з судовою практикою ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п.43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України», п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини»).

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене, і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 N 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в України та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленої в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

У рішенні Європейського Суду з прав людини від 21.07.2011 у справі «Коробов проти України» вказується, що суд має право обґрунтувати свої висновки лише доказами, що випливають із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумпції факту. Тобто таких, які не залишають місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення «поза розумним сумнівом».

У справі «Барбера, Мессеге і Хабардо проти Іспанії» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Крім того, у справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013, заява №36673/04) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Згідно зі ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У постанові Верховного суду від 08.07.2020 у справі № 463/1352/16-а, була висловлена правова позиція про те, що у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Враховуючи відсутність у даній справі належних та беззаперечних доказів факту вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 , беручи до уваги відсутність у суду права самостійно редагувати фабулу адміністративного правопорушення, права відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу, суд дійшов висновку про те, що за таких обставин факт вчинення останньою правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 156 КУпАП, є недоведеним, що має наслідком закриття провадження у справі на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Вирішуючи питання про вилучені речі, враховуючи наявність підстав для закриття провадження у справі, суд вважає, що вилучені предмети необхідно повернути ОСОБА_1 .

На підставі викладеного та керуючись ст.7, 245, 247, 251, 265, 280, 283, 284, 287-289, 291 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.156 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Вирішити долю вилучених предметів згідно протоколу вилучення речей, документів від 08.07.2025:

пластикову баклажку з рідиною темного кольору 5 літрів - 5 шт., тетрапаки 10-літрові 4 шт., пластикові баклажки 2-літрові з рідиною світлого кольору 2 шт., баклажку 2-літрову з рідиною темного кольору, 14 баклаг пива 1,5 л 21 літр, пиво у банках TUBORG 6 шт. 3 літри повернути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Дніпровського апеляційного суду через Новокодацький районний суд міста Дніпра.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя М.М.Дахно