Яготинський районний суд Київської області
Cправа №: 382/2101/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 жовтня 2025 року Суддя Яготинського районного суду Київської області Кисіль О.А., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Головного управління ДПС у Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , керівника КПТМ «Яготинтепломережа», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ,

за ч. 1 ст. 163-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП),

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 2817/10-36-04-03 від 18 вересня 2025 року складеного головним державним інспектором відділу податків та зборів з юридичних осіб галузей переробної промисловості управляння оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС у Київській області Заграюк Н.В. при камеральній перевірці виявлено порушення термінів сплати узгодженого податкового зобов`язання з податку на додану вартість, а саме несвоєчасно сплачено узгоджену суму грошового зобов`язання щодо сплати по звітності з податку на додану вартість, згідно акту від 31.07.2025 року №37573/10-36-04-03/24223294, чим вчине правопорушення пункту 57.1 стаття 57 Податкового кодексу України, а саме: несвоєчасно сплачено узгоджену суму грошового зобов`язання щодо сплати по звітності з податку на додану вартість.

Про надходження на розгляд суду вказаної справи було повідомлено прокурора Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури Київської області. Прокурор не скористався правом на участь у розгляді справи. Участь прокурора у вказаній категорії справ не є обов`язковою відповідно до ст. 250 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП).

Відсутність прокурора при розгляді справи не перешкоджає її розгляду по суті та не є підставою для закриття провадження в справі через відсутність події і складу адміністративного правопорушення відповідно до ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП). Крім того, відповідно до норм Кодексу України про адміністративні правопорушення відсутність прокурора при розгляді справи не є підставою для відмови судом щодо встановлення обставин та наявності/відсутності складу адміністративного правопорушення в діях/бездіяльності особи відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення.

Представник ОСОБА_1 адвокат Мамаєв Д.Ю. через підсистему "Електронний суд" направив письмові пояснення, з котрих вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення є таким, що суперечить нормам процесуального, матеріального права та фактичним обставинам справи.

Зокрема, звертає увагу, що в оскаржуваному Протоколі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності зазначається, що правопорушення, що нібито вчинено ОСОБА_1 є: несвоєчасне сплата узгодженої суми грошового зобов`язання щодо сплати звітності з податку на додану вартість згідно Акту про проведення камеральної перевірки від 31.07.2025 року.

Відтак, зазначаємо, що наразі всі податкові повідомлення-рішення, що видані на підставі Актів про проведення камеральних перевірок є оскарженими в межах адміністративного судочинства, а саме: Рішеннями Київського окружного адміністративного суду, Постановами Шостого апеляційного адміністративного суду, Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду в справах: № 320/306/21, №320/493/21, №320/12439/20, №320/7661/20, №320/7264/20, №320/5252/24, №320/20554/23, №320/11595/22, №320/347/24, №320/307/21, №320/12439/20, №320/493/21, податкові повідомлення-рішення, винесені Відповідачем, були скасовані в повному обсязі. Також безнадійні заборгованості списані на підставі рішення суду.

Слід наголосити, що ОСОБА_1 не було вчинено жодних дій, які б містили склад або ознаки адміністративного правопорушення. Усі складені контролюючим органом акти камеральних перевірок, а також податкові повідомлення-рішення, прийняті на їх підставі, оскаржуються або є скасованими у судовому порядку.

Слід зауважити, що всі надіслані Акти про проведення камеральних перевірок та Податкові повідомлення-рішення, що постановлено на підставі Актів Головним управлінням ДПС у Київській області є оскаржуваними або скасованим КПТМ «Яготинтепломережа» в судовому порядку відповідно до ч. 56.18 ст. 56 ПК України.

Дана інформація міститься у відкритих джерелах, а саме Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням: https://reyestr.court.gov.ua/ .

Відтак, з урахуванням вищевикладеного та виходячи з фундаментальних принципів доступу до правосуддя, ефективного судового захисту та права кожного на оскарження дій посадових осіб, слід зазначити, що КПТМ «Яготинтепломережа» реалізує своє право на захист у судовому порядку шляхом звернення до Київського окружного адміністративного суду, Шостого апеляційного адміністративного суду та Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду.

Таким чином, підприємство належним чином використовує передбачені законом процесуальні гарантії для відновлення порушених прав та інтересів.

За таких обставин, вважає, Протокол про адміністративного правопорушення є неправомірним та таким, що суперечить основоположним засадам права, а саме: принципам верховенства права, юридичної визначеності, пропорційності.

Вважає за необхідне зазначити, що в Київському окружному адміністративному суді розглядалась справа №320/19522/24 за Позовними вимогами Комунального підприємства теплових мереж Яготинської міської ради "Яготинтепломережа" до Головного управління ДПС у Київській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Державної казначейської служби України, про визнання протиправними дій, стягнення коштів,

В результаті розгляду справи суд постановив: «Визнати протиправними дії Головного управління ДПС у Київській області по списанню коштів на підставі рішення від 18.05.2024 №9/1036-13-05-27, в сумі 4431169,03 грн. з рахунку Комунального підприємства "Яготинтепломережа".»

Зауважує, що наразі заборгованість перед КПТМ «Яготинтепломережа» відповідно до даного судового рішення становить понад чотири мільйони гривень.

Акцентуємо також увагу, що відповідно до Електронного кабінету платника податків КПТМ «Яготинтепломережа» в розділі СЕО ПДВ вбачається, що розмір заборгованості держаного бюджету перед КПТМ «Яготинтепломережа» становить понад 18 мільйонів гривень.

Також зазначає щодо офіційного затвердження тарифів на послуги постачання теплової енергії, які залишаються незмінними та економічно збитковими вже понад п`ять років. Дана інформація перебуває у відкритому доступі на офіційному веб порталі Департаменту житлово-комунального господарства та енергоефективності Київської обласної державної адміністрації, визначено, що для міста Яготин Комунального підприємства «Яготинтепломережа» тарифи були встановлений ще в 2019 року.

Слід зазначити, що станом на 2025 рік в державі відсутній механізм та джерела фінансування різниці в тарифах, що призводить до не виконання Законів України та банкротства житлово-комунальної сфери держави, а також погіршення соціально- економічного становища територіальних громад.

9 лютого 2021 року укладено між Кабінетом Міністрів України в особі Міністра розвитку громад та територій України та першого заступника Міністра енергетики України, Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, НАК «Нафтогаз України» і Всеукраїнською асоціацією органів місцевого самоврядування «Асоціація міст України») Меморандум про взаєморозумінні щодо врегулювання проблемних питань у сфері централізованого постачання теплової енергії та постачання гарячої води ( надалі Меморандум).

Відповідно Меморандуму встановлено, що фактично, тарифи, встановлені органами місцевого самоврядування та НКРЕКП після набрання чинності Законом України «Про житлово-комунальні послуги» (тобто після 01.05.2019), неможливо застосувати до кінцевого споживача у зв`язку відсутністю нових договорів про надання послуг з постачання газу, оскільки в період карантину заборонено укладати такі договори відповідно до вимог Закону України від 30.03.2020 № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)». З урахуванням вимог цього Закону до завершення опалювального періоду 2020/2021 року підприємствами теплопостачання до споживачів мають застосовувати тарифи, що переглядалися до 01.05.2019 і наразі є збитковими.

Відповідно до даних Меморандуму та інформації на офіційному веб-порталі КМДА вказано, що станом на 01.01.2016 року заборгованість з різниці в тарифах утворено по підприємствах теплопостачання та підлягає відшкодуванню з Державного бюджету України становить 0,99 млрд. гривень.

В розумінні розділу III Меморандуму - «Запорукою врегулювання проблемних питань у сфері централізованого постачання теплової енергії та постачання гарячої води є виконання певних аспектів, а саме: встановлення сталих та незмінних тарифів для споживачів, забезпечення безперебійного постачання природного газу підприємствам, забезпечення сталого рівня цін на природний газ для підприємств теплопостачання, а також встановлення механізмів погашення заборгованості за послугу з розподілу природного газу.

15 грудня 2021 року Постановою Кабінету міністрів України № 1340 затверджено «Порядок та умови надання у 2021 році субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на погашення заборгованості з різниці в тарифах, що підлягає урегулюванню згідно із Законом України Про заходи, спрямовані на врегулювання заборгованості теплопостачальних та теплогенеруючих організацій та підприємств централізованого водопостачання і водовідведення (надалі Закон) Даний Порядок регулює умови та механізм надання у 2021 році субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на погашення заборгованості з різниці в тарифах, що підлягає урегулюванню згідно із Законом а саме, погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, послуги з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води, послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води.

Слід зазначити, що вищевказаний Меморандум та Порядок мали б позитивно вплинути на вирішення загальнодержавної проблеми з оплати заборгованостей з різниці в тарифах, проте КПТП «Яготинтепломережа» не отримав відшкодування в повному обсязі. Також одним з найважливіших аспектів вищевказаних нормативно- правових актів є недопущення застосування до кінцевих споживачів комунальних послуг підвищених тарифів на послуги з централізованого опалення, постачання теплової енергії та постачання гарячої води в опалювальному періоді 2021/2022 року.

Отже неможливо підняти ціни на тариф, адже це було заборонено на законодавчому рівні. Таким чином, держава не забезпечила компенсацію в повному обсязі різниці між економічно обґрунтованими та затвердженими тарифами, що створює додатковий дефіцит коштів у бюджеті підприємства, навіть у 2025 році.

Також особливої уваги суду потребує розуміння, що ЗУ «Про особливості регулювання відносин на ринку природного газу та у сфері теплопостачання під час дії воєнного стану та подальшого відновлення їх функціонування», який встановлює мораторій на підвищення цін (тарифів) на ринку природного газу та у сфері теплопостачання. Фактично, Законом забороняється підвищення тарифів для всіх категорій споживачів на: послуги з розподілу природного газу; теплову енергію (її виробництво, транспортування та постачання); послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води.

Слід зазначити, що на підставі проведених засідань територіальної комісії з питань узгодження обсягу заборгованості з різниці в тарифах було затверджено низку протоколів, які наявні в матеріалах справи. У вказаних Протоколах зафіксовано загальний обсяг заборгованості перед Відповідачем, яка поступово накопичувалася впродовж 2022-2024 років. Зокрема у Протоколі № 2 від 07.11.2022 року, Протоколі № 1 від 24.03.2023 року, Протоколі № 4 від 16.05.2023 року Протоколі № 7 від 08.08.2023 року, Протоколі № 1 від 28.03.2024 року , Протокол № 7 від 21.05.2024 року, Протоколі № 12 від 23.08.2024 року У відповідності до ст. 1 ЗУ «Про заходи, спрямовані на врегулювання заборгованості теплопостачальних та теплогенеруючих організацій та підприємств централізованого водопостачання і водовідведення» (надалі ЗУ № 1730), визначено: Відповідно до ст. 4 ЗУ № 1730 зазначено «Проведення взаєморозрахунків» «Взаєморозрахунки або перерахування субвенції проводяться щодо врегулювання заборгованості з різниці в тарифах для погашення: кредиторської заборгованості за спожитий природній газ, послуги транспортування та розподілу природного газу.» Абзац перший статті 4 із змінами, внесеними згідно із Законом № 2479-IX від 29.07.2022\

Важливо зазначити, що КПТМ «Яготинтепломережа» забезпечує житлово- комунальні послуги мешканцям м. Яготин та Яготинської об`єднаної територіальної громади, відіграє важливу соціальну роль у житті регіону. КПТМ «Яготинтепломережа» надає послуги з теплопостачання 23 000 жителів міста, зокрема закладів середньої освіти, дитячих садків, а також Яготинській центральній районній лікарні. Навіть у складних умовах воєнного стану підприємство продовжує забезпечувати безперебійне та якісне надання послуг, що є критично важливим для життєзабезпечення мешканців міста, особливо під час війни в Україні.

Додатково слід звернути увагу, що КПТМ «Яготинтепломережа» не припиняє виконання важливих ремонтних робіт, зокрема поточного ремонту котелень та теплотрас, які необхідно проводити в міжопалювальний сезон. Ці заходи спрямовані на забезпечення безперебійного та якісного теплопостачання для споживачів, серед яких критично важливі об`єкти інфраструктури міста та надання житлово- комунальних послуг. Вказані також є додатковою та обґрунтованою причиною несвоєчасних розрахунків КПТМ «Яготинтепломережа» за послуги з розподілу.

Таким чином, ситуація, що склалася, є наслідком об`єктивних чинників, які потребують належного врахування судом.

Варто наголосити, що надання послуг із теплопостачання є ключовим видом діяльності КПТМ «Яготинтепломережа», а плата за ці послуги складає 100% надходжень підприємства. Утім, через постійне зростання витрат на енергоресурси, матеріали, паливо, а також оплату праці, чинні тарифи не покривають фактичну собівартість цих послуг. Слід зазначити, що КПТМ «Яготинтепломережа», як комунальне підприємство, діяльність якого безпосередньо пов`язана із забезпеченням населення тепловою енергією, перебуває у досить критичному фінансовому стані, що зумовлено низкою об`єктивних причин. Основним фактором, який значною мірою вплинув на погіршення фінансової ситуації, є тривала несплата різниці в тарифах, яка мала б компенсуватися відповідно до вищевказаного Меморандуму та Порядку. Однак через введення в дію Закону України «Про особливості регулювання відносин на ринку природного газу та у сфері теплопостачання під час дії воєнного стану та подальшого відновлення їх функціонування», який встановлює мораторій на підвищення тарифів, підприємство втратило можливість збільшувати тарифи для покриття зростаючих витрат.

Вищевказаний Закон забороняє підвищення тарифів для всіх категорій споживачів.

Водночас варто наголосити, що витрати підприємства постійно зростають у зв`язку з підвищенням вартості енергоносіїв, інфляційними процесами, зростанням вартості матеріалів і ремонтних робіт, необхідних для підтримання інфраструктури.

Відсутність державних компенсацій за різницю в тарифах лише посилює фінансову кризу. Компенсації з боку держави є обов`язковим елементом державного регулювання в галузі житлово-комунальних послуг, проте в умовах воєнного стану їх фінансування не відбувається.

Дана ситуація у КПТМ «Яготинтепломережа» призводить до значного дефіциту обігових коштів підприємства, унеможливлює належні розрахунки з постачальниками енергоносіїв та іншими контрагентами, а також створює ризики припинення стабільної роботи. Варто наголосити, що КПТМ «Яготинтепломережа», виконуючи свої обов`язки перед споживачами, забезпечує надання послуг з теплопостачання навіть за умов надзвичайного фінансового тиску. Слід вказати, що тривала відсутність компенсацій з боку держави та неможливість коригування тарифів для покриття реальних витрат підприємства є вагомим фактором для врахування даних аспектів судом та подальшого вирішення спору.

Як зазначено вище, ОСОБА_1 не вчинено жодних дій, які б містили ознаки адміністративного правопорушення. Висновки контролюючого органу про наявність порушень є безпідставними, оскільки всі Податкові повідомлення - рішення, що постановляються на підставі Актів про проведення камеральних перевірок є скасованими або оскаржуваними в судовому порядку, а саме в Київському окружному адміністративному суді.. Зазначені дії вчинені з дотриманням вимог ст. 56 Податкового кодексу України, яка гарантує право платника податків на адміністративне та судове оскарження рішень контролюючих органів. Зазначені обставини підтверджуються наявними відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень (https://reyestr.court.gov.ua/), що є відкритим та офіційним джерелом інформації.

Враховуючи вищевикладене, керуючись нормами процесуального та матеріального права, просить закрити провадження по справі № 382/2101/25 у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши та оцінивши матеріали справи, у їх сукупності, вважаю, що провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю з наступних підстав.

Згідно з положеннями ч.1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушення(проступком) визнається протиправна, винна(умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Відповідно до вимог ст. 14 КУпАП посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.

Відповідно до вимог ст.ст.245,280 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, а орган чи посадова особа при розгляді справи про адміністративне правопорушення, з урахуванням положень, викладених у ст.ст.251, 252 КУпАП, зобов`язані з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, керуючись законом і правосвідомістю, оцінити докази за своїм внутрішнім переконанням в їх сукупності.

Частиною 1 статті 163-1 КУпАП України передбачена відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Відповідно до висновків Верховного Суду України, викладених в постанові від 3 листопада 2015 р. №826/20761/14, висновки, викладені в акті, не породжують обов`язкових юридичних наслідків. Такі твердження акта можуть бути підтверджені або спростовані судом у разі спору про законність рішень, дій, у основу яких покладено згадувані висновки акта.

Порядком оформлення результатів документальних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами передбачено, що за результатами розгляду матеріалів документальної перевірки, у терміни та порядку, встановлені Податковим Кодексом, приймаються відповідні податкові повідомлення-рішення.

Відповідно до п.1 Розділу ІІ Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків контролюючий орган визначає суму нарахування (зменшення) грошових, податкових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми податкових зобов`язань та/або податкового кредиту та/або зменшення бюджетного відшкодування з податку на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, що передбачені Кодексом або іншим законодавством, і складає податкове повідомлення-рішення у випадку, зокрема, якщо дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов`язань, податкового кредиту, суми бюджетного відшкодування та/або завищення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, що заявлені у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках.

У якості доказів винності ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП податковим органом надано акт про результати документальної планової перевірки від 31.07.2025 року №37573/10-36-04-03/24223294, протокол від 18.09.2025 року.

Слід зазначити, що акт перевірки, в якому відображено узагальнений опис виявлених перевіркою порушень законодавства, є джерелом доказів, однак не є правовим документом, який встановлює відповідальність суб`єкта господарювання (Постанова ВСУ від 10 вересня 2013 року у справі №21-237а13).

Акт лише фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених порушень законодавства та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій, він не є юридичною формою рішення податкового органу і сам по собі не породжує певних правових наслідків для платника податків, не є актом індивідуальної дії. Він є лише документом, що фіксує певні обставини так, як їх бачить працівник податкового органу, який проводить перевірку.

Судом встановлено, що в порушення ч.1 ст.256 КУпАП в протоколі невірно визначено й час вчинення адміністративних правопорушень, а саме, особа, яка його склала, вважає, що вказане правопорушення є триваючим, датою вчинення є період часу 31.07.2025 року та встановлено, що посадова особа ОСОБА_1 керівник КПТМ "Яготинтепломережа" вчинив порушення в частині термінів сплати узгодженого податкового зобов`язання з податку на додану вартість, а саме несвоєчасно сплачено узгоджену суму грошового зобов`язання щодо сплати по звітності з податку на додану вартість, згідно акту від 31.07.2025 року №37573/10-36-04-03/24223294, чим вчинене правопорушення пункту 57.1 стаття 57 Податкового кодексу України, а саме: несвоєчасно сплачено узгоджену суму грошового зобов`язання щодо сплати по звітності з податку на додану вартість.

Згідно пункту 57.1 ст. 57 ПКУ платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого ПКУ для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених ПКУ.

Триваючим адміністративним правопорушенням, при цьому, є саме порушення, пов`язані з довготривалим, безперервним невиконанням обов`язків, передбачених певною правовою нормою. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила які-небудь встановлені дії або бездіяльність, і далі перебуває в стані продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан триває протягом значного часу, і весь час винний безперервно скоює правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Таким чином, триваючі правопорушення припиняються, якщо факт цих правопорушень виявлено компетентним органом при проведенні перевірок. Періодичність некоректного подання податкової звітності також не свідчить про тривалий характер правопорушення.

Згідно ч.2 ст. 38 КпАП України, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Норми КУпАП не містять визначення поняття «триваюче правопорушення». Проте, як зазначено у постанові Верховного Суду від 11 травня 2018 року, справа № 804/401/17, триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.

Аналогічні висновки наведені у постановах Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі №158/286/17 та від 19 травня 2020 року у справі №404/1794/16.

Тобто, дане правопорушення є закінченим у момент вчинення (не вчинення) конкретної дії.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення та акта перевірки вчинене правопорушення не відноситься до триваючого, а відтак строк притягнення до відповідальності закінчився.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу.

За таких обставин, як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення та з акта перевірки від 31.07.2025 р. ОСОБА_1 , порушив термін сплати узгодженого податкового зобов`язання з податку на додану вартість, а саме несвоєчасно сплачено узгоджену суму грошового зобов`язання щодо сплати по звітності з податку на додану вартість, у січні та березні 2025 року, а тому немає підстав вважати, що це правопорушення триваюче. Крім цього, триваюче правопорушення характеризується безперервним здійсненням єдиного діяння, а тому вважати, що вчинене ОСОБА_1 правопорушення є триваючим не можна. Таким чином, на момент подачі до суду даного протоколу по адміністративне правопорушення, в тому числі і на час розгляду справи, минув строк притягнення особи, на яку було складено протокол про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст. 38, 247, 284, 297 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строку накладення адміністративного стягнення.

Постанова набирає законної сили відповідно до ст. 294 КУпАП і може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду.

Суддя Кисіль О. А.