Справа № 405/5707/25
провадження № 3/405/1634/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.10.2025 м. Кропивницький

Суддя Подільського районного суду м. Кропивницького Юр`єва К.С., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №282086 від 04.09.2025, 04.09.2025, о 19 год. 45 хв., в м. Кропивницький, вул. Шевченка, 26, в громадському місці, а саме на зупинці маршрутного транспортного засобу, гр. ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою, чим порушував громадський порядок і спокій громадян.

Вказаними діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, яке передбачене ст. 173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, причини неявки до суду не повідомив, про дату та час розгляду справи повідомлявся завчасно та за вказаним в протоколі номером телефону, про що свідчать наявні в матеріалах справи довідки про доставку повідомлення у додаток Viber, причини неявки до суду не повідомив, із заявою про відкладення розгляду справи не звертався.

Постановами суду від 22.09.2025, 07.10.2025 до ОСОБА_1 було застосовано привід, виконання яких доручено Кропивницькому РУП ГУНП в Кіровоградській області, однак вказані постанови не виконані, причини неможливості їх виконання суд не повідомлено.

У п.41 рішення Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (заява №3236/02) наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.

Відповідно до ст. 277 КУпАП встановлено строк розгляду справи, відповідно до якої справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП розглядаються протягом доби.

Зважаючи на викладені обставини, оскільки ОСОБА_1 своєчасно сповіщався про час і місце розгляду справи за вказаним ним номером мобільного телефону, був обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не вживав заходів для явки до суду, не подавав письмових заперечень проти протоколу, його поведінка свідчить про свідоме затягування розгляду справи. Проте, подальше відкладення розгляду справи нівелюватиме завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Враховуючи, що судом вжито усіх передбачених законом заходів для своєчасного сповіщення та примусового приводу ОСОБА_1 в судові засідання, систематичну неявку особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та невиконання органами національної поліції постанов про привід, суд не вбачає підстав для подальшого відкладення розгляду справи, а тому, судом встановлено наявність обґрунтованих підстав для розгляду справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та наявними у справі доказами, що сприятиме досягненню завдань, визначених ст.ст.1, 245 КУпАП, та своєчасному розгляду справи в межах строків, які передбачені ст.38 КУпАП.

За змістом ст. 9 КУпАП, єдиною підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність у її діях (бездіяльності) складу адміністративного правопорушення, яким визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 26 лютого 2019 року № 1-р/2019 у справі щодо відповідності Конституції України (конституційності) статті 368-2 КК України зауважив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип «indubioproreo», згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що суди при оцінці доказів керуються критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою (рішення у справах «Нечипорук і Йонкало проти України», «Яременко проти України», «Кобець проти України», «Ірландія проти Сполученого Королівства» та ін.).

Дослідивши матеріали справи та оцінивши всі докази по справі, як кожен окремо, так і в їх сукупності, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, суд приходить до висновку про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Аналізуючи зібрані по справі докази у їх сукупності, вважаю, що у діях ОСОБА_1 міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки його вина повністю підтверджується матеріалами справи, а саме:

-протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №282086 від 04.09.2025, у якому зазначені обставини, які встановлені судом;

- протоколом про адміністративне затримання АЗ №113009 від 04.09.2025, відповідно до фабули якого 04.09.2025 о 19 год. 50 хв., у зв`язку із вчиненням адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП, гр. ОСОБА_1 було затримано для припинення адміністративного правопорушення та складення адміністративного протоколу;

- відеозаписом, який зроблений з бодікамери Motorola VB - 400 №473024, №473078, що міститься на цифровому носії інформації DVD-R диск, доданими до протоколу в порядку ч. 2 ст.266 КУпАП, в ході перегляду якого встановлено обставини, які викладені в протоколі серії ВАД №282086 від 04.09.2025. В ході перегляду відеозапису встановлено, що гр. ОСОБА_1 дійсно перебуваючи по вул. Шевченка, 26, виражався нецензурною лайкою, кричав, мав при собі алкогольній напій у вигляді пива, ввів себе дуже агресивно. Всупереч вимозі працівника поліції, не припиняв кричати та виражатись нецензурною лайкою, погрожував працівникам поліції. На чергове зауваження про необхідність виконання законних вимог поліції про припинення криків, образ та нецензурної лайки не реагував.

Диспозицією ст. 173 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, а саме за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Оскільки ОСОБА_1 ставиться в провину виражання нецензурною лайкою в громадських місцях, що порушило громадський порядок і спокій громадян, відтак дії ОСОБА_1 повністю охоплюється диспозицією ст. 173 КУпАП.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільної діяльності громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22 грудня 2006 року, при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Судом береться до уваги, що в ході перегляду відеозапису встановлено, що гр. ОСОБА_1 дійсно перебуваючи по вул. Шевченка, 26, де виражався нецензурною лайкою, кричав, мав при собі алкогольній напій у вигляді пива, ввів себе дуже агресивно. Всупереч вимозі працівника поліції, не припиняв кричати та виражатись нецензурною лайкою, погрожував працівникам поліції. На чергове зауваження про необхідність виконання законних вимог поліції про припинення криків, образ та нецензурної лайки не реагував. Не припиняв нецензурної лайки, на неодноразові вимоги не реагував та продовжував нецензурну лайку, спрямував образливу лайку на адресу працівників поліції, після чого почав бігти від працівників поліції, після чого був затриманий. Будучи затриманим продовжував вживати нецензурну лайку та висловлювати погрози і образи в бік працівників поліції.

Відповідно до ст. 23 КУпАП метою адміністративного стягнення є виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчинення нових правопорушень.

Згідно ч.2 с.13 КУпАП у разі вчинення особами віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років адміністративних правопорушень, в тому числі, передбачених статтею 173 цього Кодексу, вони підлягають адміністративній відповідальності на загальних підставах.

Відповідно до ст. 33 КУпАП, при накладанні адміністративного стягнення на ОСОБА_1 , суд враховує його особу, вік, характер правопорушення, ступінь вини, та відсутність обставин, які пом`якшують та обтяжують відповідальність, суд вважає необхідним притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої статтею 173 КУпАП та піддати його адміністративному стягненню у виді громадських робіт, строком на 40 годин, що на переконання суду, в повній мірі буде сприяти його вихованню в дусі додержання законів України, поваги до суспільно визнаних правил моралі та етики, додержання прав інших осіб, а також запобігання вчиненню ним нових правопорушень.

Відповідно до п. 1 розділу І Порядку виконання адміністративних стягнень у вигляді громадських робіт, виправних робіт та суспільно корисних робіт, виконання постанови суду (судді) про накладення адміністративного стягнення у вигляді громадських робіт покладається на уповноважений орган з питань пробації.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, з ОСОБА_1 слід стягнути судовий збір у розмірі 605 грн. 60 коп.

На підставі викладеного, керуючись 7, 9, 33, 173, 247, 254, 266, 283, 284, 287 КУпАП, суддя,-

постановив:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП України, та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді громадських робіт строком на 40 годин.

Копію постанови направити до Подільський районний відділ з питань пробації філії Державної установи «Центр пробації» в Кіровоградській області (м. Кропивницький, вул. Гоголя 86-а) для виконання застосованого адміністративного стягнення.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь держави судовий збір в розмірі 605 грн. 60 коп.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Подільський районний суд міста Кропивницького протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанови, - без змін, чи зміні постанови.

Суддя Катерина Сергіївна Юр`єва