П О С Т А Н О В А

Іменем України

07.10.2025 м. Львів

Суддя Франківського районного суду м. Львова Рудаков Д.І., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, місце проживання: АДРЕСА_1 ,

за ч.4 ст.121 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

13.07.2025 року о 22 год. 00 хв. у м. Львові по вул.Наукова, 62, ОСОБА_1 , повторно протягом року, керував транспортним засобом "BMW Х3", д.н.з. НОМЕР_1 , із встановленими задніми покащиками поворотів червоного кольору, що не відповідають ДСТУ 3649:2010 п.6.1.5 Таблиця 1, за що передбачена відповідальність за ч.4 ст.121 КУпАП.

В судове засідання, призначене на 25.09.2025 року ОСОБА_1 не з`являвся, хоча належним чином повідомлявся про час та місце такого.

Представник Міхєєва Д.О. подав до суду клопотання про закриття провадження, у зв`язку із відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення. Зазначив, що автомобіль куплений у такій комплектації та додаткові пристрої не встановлювалися. Вважають, що на транспортному засобі відсутні освітлювальні прилади, які не відповідають конструкції транспортного засобу чи будь-яким стандартам. Заявили клопотання про допит свідка. Окрім цього просив відкласти судове засідання у зв`язку із його зайнятістю у Тисменицькому районному суді Івано-Франківської області.

У задоволенні чергового клопотання про відкладення розгляду справи судом (суддею) було відмовлено, адже розцінено неодноразово заявлені клопотання як недобросовісно створювані учасниками перепони для руху справи, та зловживання процесуальними правами, зважаючи на таке.

Принцип добросовісності є загальноправовим принципом, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. У суб`єктивному значенні добросовісність розглядається як усвідомлення суб`єктом власної сумлінності та чесності при здійсненні ним прав і виконанні обов`язків. Складовими цього принципу є заборона зловживання процесуальними правами, необхідність добросовісного виконання процесуальних обов`язків; процесуальний естопель або доктрина заборони суперечливої поведінки (venire contra factum proprium); заборона чинити інші протиправні перешкоди у здійсненні правосуддя (введення суду в оману, використання втрачених процесуальних можливостей).

Зловживання процесуальними правами - це протиправне, недобросовісне та неналежне використання учасником справи (його представником) належних йому процесуальних прав, що виражається у винних процесуальних діях (бездіяльності), які зовні відповідають вимогам процесуальних норм, але здійснюються з корисним або особистим мотивом, що спричиняє шкоду інтересам правосуддя.

Відповідно до статті 1 КУпАП завданням цього Кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

У статті 8Конституції України закріплено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» у статтях 2, 6, 48 визначає, що правосуддя в України здійснюється на засадах верховенства права.

Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконаннярішень тазастосування практикиЄвропейського судуз правлюдини» суди України застосовують при розгляду справ Конвенцію про захист прав і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово вказував на те, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Також наголошувалося на тому, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав в основоположних свобод обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору (п. 71 рішення у справі «Смірнов проти України» заява № 3655/02, п. 41 «Пономарьов проти України» заява № 3236/03).

Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення у справі «Красношапка проти України» від 30 листопада 2006 року).

Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції.

Справа до розгляду призначалось неодноразово, зокрема, у даній справі було призначено три судові засідання, які відкладалися за клопотанням захисника і особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, таке відкладення було неодноразовим.

ОСОБА_1 не був позбавлений можливості належним чином скористатися своїми процесуальними правами (поцікавитися про стан розгляду справи, адже з моменту складання протоколу до дати вирішення справи по суті пройшов доволі тривалий проміжок часу, а також ознайомитися з матеріалами справи) та реалізувати обов`язки (з`явитися до суду для подачі пояснень, доказів, клопотань, заяв, заперечень тощо).

За таких умов, поведінка ОСОБА_1 та його захисника не може бути розцінена як добросовісна, а клопотання про відкладення розгляду справи відхиляється.

Виходячи з положень статті 268 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за статтею 122 цього Кодексу при розгляді справи про адміністративне правопорушення не є обов`язковою, а тому розгляд справи відбувся за відсутності особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, та його адвоката, зважаючи на необхідність дотримання розумних строків розгляду справи.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення, долучені до протоколу про адміністративне правопорушення матеріали, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.121 КУпАП, виходячи з такого.

Відповідно до диспозиції ст. 121 КУпАП адміністративним правопорушенням є керування водієм транспортним засобом, що має несправності системи гальмового або рульового керування, тягово-зчіпного пристрою, зовнішніх світлових приладів (темної пори доби) чи інші технічні несправності, з якими відповідно до встановлених правил експлуатація його забороняється, або переобладнаний з порушенням відповідних правил, норм і стандартів. Пунктом 31.4.3 ПДР України передбачено, що забороняється експлуатація транспортних засобів згідно із законодавством за наявності таких технічних несправностей і невідповідності вимогам зовнішніх світлових приладів.

Частиною 4 ст. 121 КУпАП передбачене адміністративне правпорушеннявчинене повторне протягом року вчинення будь-якого з порушень, передбачених частинами першою - третьою цієї статті.

Відповідно до довідки інспектора ВАП УПП у Львівській області ДПП капітана поліції Попович Христини від 16.07.2025 року, ОСОБА_1 притягався 21.08.2024 року до адміністративної відповідальності за скоєння 21.08.2024 року правопорушення, передбаченого ч.1 ст.212 КУпАП.

Отже, 13 липня 2025 року ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення повторно протягом року.

Вказані обставини підтверджуються протоколом про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 №390721 від 13.07.2025 року, рапортом працівника поліції, відеозаписом з нагрудних камер працівників поліції, яким підтверджується час та інші обставини вчинення адміністративного правопорушення; довідкою інспектора ВАП УПП у Львівській області ДПП Попович Х. від 16.07.2025 року, відповідно до якої згідно інформаційного порталу Національної поліції України ОСОБА_1 , притягався 21.08.2024 року Управлінням патрульної поліції у м.Київ до адміністративної відповідальності за скоєння 21.08.2024 року правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КУпАП з накладенням на неї адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 340 грн.

Оцінюючи вищевказані документи і пояснення, суд доходить переконання, що вони є доказами в розумінні статті 251 КУпАП , які відповідають критеріям належності і допустимості, та підтверджують вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.121 КУпАП . В своїй сукупності дані докази є достатніми.

Доказів, які б спростовували наведені в протоколі обставини, суду не надано.

Відповідно до ст.272 КУпАП як свідок у справі про адміністративне правопорушення може бути викликана кожна особа, про яку є дані, що їй відомі які-небудь обставини, що підлягають установленню по даній справі. На виклик органу (посадової особи), у провадженні якого перебуває справа, свідок зобов`язаний з`явитися в зазначений час, дати правдиві пояснення, повідомити все відоме йому по справі і відповісти на поставлені запитання.

Тобто заявляючи клопотання про виклик свідка заявнику необхідно обґрунтувати необхідність виклику свідка, повідомити питання, які неможливо з`ясувати без допиту свідка, навести обставини, які мають значення для справи, та які заявник намагається довести, та які неможливо встановити без відповідних пояснень свідка, чи доказів.

Враховуючи наведене, клопотання адвоката Григоришина А.І. про виклик та допит як свідка ОСОБА_2 не підлягає задоволенню, оскільки таке захисником належним чином не обґрунтовано, а підстави для виклику свідка відсутні.

Таким чином, суд, всебічно, повно та об`єктивно дослідивши всі обставини справи, вважає доведеним факт керування ОСОБА_1 транспортним засобом, що має невідповідності вимогам зовнішніх світлових приладів, тому його дії судом кваліфікуються як адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.121 КУпАП.

Призначаючи адміністративне стягнення ОСОБА_1 , суд враховує: характер вчиненого ним правопорушення, ступінь його вини у вчиненому правопорушенні, передбаченому ч.4 ст.121 КУпАП, яка доведена повністю. Саме тому стосовно ОСОБА_1 слід обрати адміністративне стягнення в межах санкції ч.4 ст.121 КУпАП у виді штрафу з позбавленням права керування транспортними засобами. Застосування судом до ОСОБА_1 такого адміністративного стягнення є необхідним для досягнення мети, визначеної ст. 23 КУпАП.

З огляду на викладене та зважаючи на вимоги статті 40-1 КУпАП з особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, підлягає стягненню судовий збір на користь держави в розмірі ставки, визначеної частиною 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір".

Керуючись ст.ст. 23 , 33 , 40-1 , 283 , 284 КУпАП , ст. 4 Закону України Про судовий збір , -

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.121 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави у розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень 00 коп. з позбавленням права керування транспортними засобами строком на 3 (три) місяці.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 коп.

Роз`яснити ОСОБА_3 , що відповідно до вимог статті 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбаченихстаттею 300-1 КУпАП, а в разі оскарження такої постановине пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати правопорушником штрафу в установлений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У випадку несплати штрафу у п`ятнадцятиденний термін, відповідно до вимог ст.ст.307,308 Кодексу України про адміністративні правопорушення з правопорушника підлягає стягненню подвійний розмір штрафу.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги до Львівського апеляційного суду.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Д.І. Рудаков