КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 33/824/4336/2025 Головуючий суддя у суді першої інстанції: Заруба П.І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2025 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Сітайло О.М., перевіривши матеріали справи №33/824/4336/2025 про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Дарницького районного суду міста Києва від 27 серпня 2024 року,

ВСТАНОВИЛА:

Постановою Дарницького районного суду міста Києва від 27 серпня 2024 року ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді 50 (п`ятидесяти) годин громадських робіт.

Не погоджуючись із зазначеною постановою, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить постанову Дарницького районного суду міста Києва від 27 серпня 2024 року скасувати.

Водночас ОСОБА_1 просить поновити строк на апеляційне оскарження постанови суду, посилаючись на те, що судове засідання не проводилося, зміст постанови не проголошувався.

Розглянувши клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови суду, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Згідно ч. 2 ст. 294 КУпАПпостанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова Дарницького районного суду міста Києва винесена 27 серпня 2024 року.

Апеляційну скаргу та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ОСОБА_1 подав 11 серпня 2025 року (згідно штампу суду першої інстанції), тобто з пропуском встановленого законом 10-денного строку на апеляційне оскарження.

Строк на апеляційне оскарження постанови суду в справі про адміністративне правопорушення може бути поновлений тільки у тому разі, коли він пропущений з поважних причин.

Як убачається зі змісту оскаржуваної постанови, ОСОБА_1 був присутній у судовому засіданні під час оголошення постанови, тобто був обізнаний про зміст прийнятого судом рішення та порядок та строки його оскарження.

Як убачається із матеріалів адміністративного провадження, ОСОБА_1 неодноразово подавав апеляційні скарги на постанову судді Дарницького районного суду міста Києва від 27 серпня 2024 року, у тому числі із клопотаннями про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження постанови Дарницького районного суду міста Києва від 27 серпня 2024 року.

Зокрема, постановою судді Київського апеляційного суду від 02.10.2024 року апеляційна скарга від 26.09.2024 року повернута ОСОБА_1 у зв`язку з пропуском строку на апеляційне оскарження та відсутністю клопотання про поновлення пропущеного строку.

Постановою судді Київського апеляційного суду від 06 листопада 2024 року відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження, а апеляційна скарга від 17.10.2024 року повернута особі, яка її подала.

Постановою судді Київського апеляційного суду від 18 грудня 2024 року ОСОБА_1 відмовлено у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови, а апеляційна скарга від 26.11.2024 року повернута особі, яка її подала.

Постановою судді Київського апеляційного суду від 24 березня 2024 року ОСОБА_1 апеляційну скаргу від 13.03.2024 року повернуто особі, яка її подала.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що сторона, яка задіяна в процесі судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Також Суд у своїх рішеннях вказував, що поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, оскільки в кожній справі національні суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип re judicata (принцип юридичної визначеності) (рішення у справі «Пономарьов проти України», заява №3236/03, п.41, від 03.04.2008 року; рішення у справі «Устименко проти України», заява №32053/13, п.47, від 29.10.2015 року).

Під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали можливість своєчасного звернення до суду у вищезазначений законом строк.

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення «Пономарьов проти України» та інші).

Враховуючи позицію Європейського суду з прав людини, обставини, на які посилається апелянт, не є такими, що можуть бути безумовними підставами для поновлення строку.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Оскільки доказів, які підтверджували би поважність пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення апелянтом не надано, а обставини, на які посилається ОСОБА_1 , не є такими, що об`єктивно унеможливили оскарження рішення суду першої інстанції, а відтак клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст. 294 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Дарницького районного суду міста Києва від 27 серпня 2024 року за ст. 173 КУпАП.

Апеляційну скаргу із доданими до неї документами повернути особі, яка подала апеляційну скаргу.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду О.М. Сітайло