єдиний унікальний номер справи 546/1019/25
номер провадження 3/546/365/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2025 року м. Решетилівка

Решетилівський районний суд Полтавської області у складі головуючого судді Романенко О.О., вивчивши протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП та матеріали справи додані до нього, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

в с т а н о в и в :

14.10.2025 до Решетилівського районного суду Полтавської області від Головного управління ДПС у Полтавській області надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ознаками правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями 14.10.2025 справу передано на розгляд головуючому судді Романенко О.О.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд вважає, що вони підлягають поверненню до ГУ ДПС у Полтавській області з наступних підстав.

Відповідно до протоколу № 11408/16-31-04-04-12 від 25.09.2025, складеного головним державним інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб у галузі сільського господарства управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС у Полтавській області Немич Н.М., за обставин проведеня камеральної перевірки подання податкової декларації з податку на прибуток за 2024 рік Фермерського господарства «АГРОМЕГА» (п.н.39112811), 38354, Полтавська область, Полтавський район, с. Остап`є, вул. Садова, буд. 17, встановлено, що посадова особа ОСОБА_1 керівник Фермерського господарства «АГРОМЕГА», вчинив правопорушення передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, а саме несвоєчасне подання податкової декларації податку на прибуток підприємств за 2024 рік, вх. № від 14.07.2025, граничний термін подання 03.03.2025, чим порушено п.п.49.18.6 п.49.18 ст. 49, Податкового Кодексу України, за що передбачена відповідальність за ч.1 ст. 163-1 КУпАП. Місце вчинення правопорушення АДРЕСА_1 .

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 276 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.

Із протоколу та матеріалів, доданих до нього, вбачається, що місцем вчинення правопорушення є АДРЕСА_2 .

На запит суду Полтавською обласною військовою адміністрацією надана відповідь від 23.08.2023 № 01.2-08/1842, що в обласній військовій адміністрації відсутня інформація щодо рішень, прийнятих Верховною Радою України у період до 18.07.2020 стосовно зміни меж Решетилівського району Полтавської області.

Інформація щодо належності місцевих рад колишніх районів до нових адміністративно-територіальних одиниць міститься у розпорядженні Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 р. № 721-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Полтавської області» з якої вбачається, що до Решетилівської територіальної громади увійшла Остап`ївська територіальна громада, до складу якої також входить село Остап`є, та територія якої відноситься до Великобагачанського району Полтавської області.

Згідно копії Рішення 28 позачергової сесії сьомого скликання від 16.01.2020 року № 843-28-VII вирішено приєднати територіальні громади сіл Остап`є, Нове Остапове, Підгір`я, Запсілля, Уханівка, Олефіри Остап`ївської сільської ради Великобагачанького району Полтавської області до Решетилівської міської ради об`єднаної територіальної громади з центром у місті Решетилівка.

Рішенням Решетилівської міської ради Решетилівського району Полтавської області № 845-29-VІІ від 20 січня 2020 року вирішено реорганізувати Остап`ївську сільську раду Великобагачанського району Полтавської області шляхом приєднання до Решетилівської міської ради.

Разом з цим, прийняття рішень про об`єднання (приєднання) та реорганізацію територіальних громад органів місцевого самоврядування не змінює меж раніше утвореного Великобагачанського району Полтавської області, оскільки повноваження щодо зміни територіальних меж районів віднесені виключно до компетенції Верховної Ради України.

Відповідно до п. 3-1 Розділу XII Прикінцеві та Перехідні положення ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

При цьому, постанова Верховної Ради України від 17.07.2020 р. «Про утворення та ліквідацію районів» взагалі не встановлює територіальну юрисдикцію (підсудність) справ, що визначена чинним КУпАП.

Враховуючи відповіді Полтавської обласної військової адміністрації № 01.2-08/1842, а також ту обставину, що рішення Решетилівської міської ради від 16.01.2020 № 843-28-VII та від 20.01.2020 № 845-29- VII не змінюють меж раніше утвореного Великобагачанського району Полтавської області, судом достовірно встановлено, що до прийняття Верховною Радою України постанови «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX с. Остап`є відносилося до Великобагачанського району Полтавської області.

Недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням норм закону.

Правова природа адміністративної відповідальності за своєю суттю є аналогічною кримінальній, оскільки також є публічною, пов`язана із застосуванням державного примусу, ініціюється органами, які наділені владними повноваження, а застосовувані санкції можуть бути доволі суттєвими для особи, включаючи позбавлення волі.

У пункті 21 рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» від 15.05.2008 зазначено, що Уряд України визнав карний кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Конституційний Суд України в рішенні від 22.12.2010 року №23-рп/2010 дійшов до висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні (п. 4.1).

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати провадження щодо конкретного адміністративного правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають стаття 8 Загальної декларації прав людини та частина перша 1 статті 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ). Зокрема, як порушення вимог пункту 1 статті 6 Конвенції Європейський суд з прав людини розглядає порушення правил територіальної підсудності внаслідок передання справи з одного суду до іншого без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких підстав зміни територіальної підсудності, встановлених у КПК України (пункт 98 рішення ЄСПЛ у справі «Фельдман проти України»).

Відтак, порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог ст. 276 КУпАП.

Частиною 1 ст. 257 КУпАП визначено, що протокол надсилається органу (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення.

За змістом ст. 7, 246 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності і його порядок визначається КУпАП та іншими законами України.

Право визначення суду, у якому розглядається справа, згідно ст. 257 КУпАП надано органу (посадовій особі), уповноваженому складати протокол, на що вказує і Пленум Верховного Суду України у постанові «Про окремі питання, що виникають при застосуванні судами положень ст. 276 КУпАП» від 11.06.2004 за №11.

Відповідно до ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення, серед іншого, вирішує чи належить до його компетенції розгляд даної справи.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що орган складання протоколу про адміністративне правопорушення не дотримався правил направлення даної справи до належного суду за підсудністю, тому матеріали справи відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, слід повернути до Головного управління ДПС у Полтавській області для звернення до належного суду за територіальною підсудністю.

Керуючись ст. ст. 221, 276, 278 КУпАП, суд,

п о с т а н о в и в :

Матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ознаками правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, повернути до Головного управління ДПС у Полтавській області для звернення до належного суду за територіальною підсудністю.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Романенко