Справа №461/8049/25
Провадження №3/461/2855/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 жовтня 2025 року м. Львів

Суддя Галицького районного суду м.Львова Мисько Х.М., з участю представника Львівської митниці Державної митної служби України Лубоцького Б.І., розглянувши адміністративну справу про притягнення до адміністративної відповідальності,-

ОСОБА_1 , місце проживання - АДРЕСА_1 ,

за ст.476 Митного Кодексу України, -

В С Т А Н О В И В :

19.08.2025 року у ММПО СП «Росан» під час огляду міжнародного поштового відправлення - посилки №UA3206824ML00080G, яке надійшло в Україну з Китаю (митна декларація форми CN23 №UA3206824ML00080G), відправник: ОСОБА_2 , АДРЕСА_1 , одержувач: ОСОБА_2 , АДРЕСА_2 , тел. НОМЕР_1 , за допомогою рентген-телевізійної установки марки Rapiscan 528, №60549N19 (дозвіл Держпродспоживслужби на проведення робіт з ДІВ № 78 від 25.06.2020 року), було виявлено зарядні пристрої з маркуванням на упаковці «XIAOMI» Model: MDY-12-ES, 67W Power Adapter Suit, Made in China, нові - 2 шт., зарядний пристрій з маркуванням на упаковці «XIAOMI» Model: MDY-14-EE, 120W HyperCharge Combo, Made in China, новий - 1 шт. Виявлений товар знаходився в посилці без будь-якого приховування.

Оператор поштового зв`язку ТзОВ СП «Росан» діє на підставі погодження про відкриття ММПО (лист Державної митної служби України №11/4-09-4786 від 18.06.2001 року та лист Державного комітету зв`язку та інформатизації України №3676/21-03-11/2 від 14.06.2001 року).З метою забезпечення захисту прав інтелектуальної власності, які охороняються відповідно до закону, було прийняте рішення про призупинення митного оформлення товарів №117/7.4-16/19 від 21.08.2025 р. та повідомлено про призупинення митного оформлення представника правовласника (лист №7.4-4/16/13/21352 від 21.08.2025 р.). Листом №85-01/VO від 03.09.2025 р. представник правовласника Xiaomi Inc. ОСОБА_3 повідомив, що товари заявлені до митного оформлення за митною декларацією форми CN23 №UA3206824ML00080G (зарядні пристрої з маркуванням на упаковці «XIAOMI» Model: MDY-12-ES, 67W Power Adapter Suit, Made in China, нові - 2 шт., зарядний пристрій з маркуванням на упаковці «XIAOMI» Model: MDY-14-EE, 120W HyperCharge Combo, Made in China, новий - 1 шт.) підлягають знищенню, оскільки є контрафактними. Вищезазначеним листом також було надано висновок експерта №25/136/09-01 від 02.09.2025 р. з додатком 1.

Таким чином, гр. ОСОБА_1 , вчинив дії направлені на переміщення товару (зарядні пристрої з маркуванням на упаковці «XIAOMI» Model: MDY-12-ES, 67W Power Adapter Suit, Made in China, нові - 2 шт., зарядний пристрій з маркуванням на упаковці «XIAOMI» Model: MDY-14-EE, 120W HyperCharge Combo, Made in China, новий - 1 шт.) через митний кордон України з порушенням прав інтелектуальної власності.

Зазначені дії мають ознаки порушення (порушень) митних правил, передбаченого (передбачених) статтею 476 Митного кодексу України.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про час, дату та місце проведення судового засідання.

Відповідно до ч.4 ст.526 МК України, суд вважає можливим проводити розгляд справи у відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, хоча належним чином була повідомлена про час і місце розгляду справи.

Представник митниці в судовому засіданні висловив думку про необхідність притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_4 , оскільки його вина у вчиненні адміністративного правопорушення доведена повністю та підтверджується зібраними по справі доказами. Вважає необхідним застосувати до ОСОБА_4 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподаткованих мінімумів громадян з конфіскацію товарів.

Заслухавши думку представника Львівської митні Державної митної служби України митниці Лубоцького Б.І., дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Згідно ст.9 КУпАП, адміністративним проступком визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ч.2 ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст.8 МК України, державна митна справа здійснюється на основі принципів законності та презумпції невинуватості.

Суд встановив, що митним органом особі ОСОБА_5 інкримінується вчинення правопорушення, передбаченого ст. 476 МК України, а саме: переміщення товарів через митний кордон України з порушенням прав інтелектуальної власності.

Відповідно до статті 236 Кодексу, оператори поштового зв`язку здійснюють декларування товарів, що переміщуються (пересилаються) через митний кордон України у міжнародних поштових відправленнях, а відтак представляють інтереси відправників та одержувачів поштових відправлень під час митного оформлення.

Диспозицією ст. 476 МК України передбачено, що відповідальність настає за ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території товарів, призначених для виробничої або іншої підприємницької діяльності, з порушенням охоронюваних законом прав інтелектуальної власності. Отже, основним безпосереднім об`єктом правопорушення за даною нормою закону є охоронюване законом право на об`єкт інтелектуальної власності, а об`єктивною стороною є порушення законодавства про інтелектуальну власність, вчинене під час переміщення товарів через митний кордон України. Суб`єктивна сторона правопорушення передбачає наявність прямого умислу. При цьому, у правопорушників мають бути намір та мета отримання прибутку з операцій (наприклад цивільних угод), що в подальшому можуть бути здійснені з такими товарами як на митній території України, так і поза нею.

Частиною 1 статтею 397 МК України встановлено, що до товарів, що підозрюються у порушенні прав інтелектуальної власності,митні органи застосовують такі заходи що до сприяння захисту прав інтелектуальної власності: 1)призупинення митного оформлення товарів на підставі даних митного реєстру об`єктів права інтелектуальної власності, які охороняються відповідно до закону, відповідно до статті 399цього Кодексу; 2)призупинення митного оформлення товарів за ініціативою митного органу відповідно до статті 400цього Кодексу; 3)знищення товарів, митне оформлення яких призупинено за підозрою у порушенні прав інтелектуальної власності, відповідно до статті 401цього Кодексу; 4)призупинення митного оформлення та знищення невеликих партій товарів, що перемiщуються (пересилаються) через митний кордон України у міжнародних поштових та експрес-відправленнях, відповідно до статті 401-1цього Кодексу; 5)зміна маркування на товарах та їх упаковці відповідно до статті 402 цього Кодексу. Порядок застосування заходів щодо сприяння захисту прав інтелектуальної власності та взаємодії митних органів з правовласниками, декларантами та іншими заінтересованими особами визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

За змістом ст.489 МК України, посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ч. 1 ст. 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Аналіз положень ст. 458 МК України дає підстави стверджувати, що під час провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає доведенню наявність у діях особи як об`єктивної, так і суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення поставленого особі у вину.

За змістом ч. 1 ст. 495 МК України, доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються із наступних джерел: протоколу про порушення митних правил, протоколів процесуальних дій, додатків до зазначених протоколів; пояснень свідків; пояснень особи, яка притягується до відповідальності; висновку експерта; інших документів (належним чином завірених копій або витягів з них) та інформації у тому числі тієї, що перебуває в електронному вигляді, а також товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил.

Так, відповідно до ст. 1 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг», торговельна марка - позначення, за яким товари і послуги одних осіб відрізняються від товарів і послуг інших осіб; свідоцтво - свідоцтво України на торговельну марку.

Згідно з частиною 14 статті 399 Митного кодексу України у разі, якщо протягом строків, зазначених у частині другій цієї статті, порушення прав інтелектуальної власності під час переміщення через митний кордон України товарів, щодо яких прийнято рішення про призупинення митного оформлення, буде підтверджено висновком експерта або суб`єкта судово-експертної діяльності, або висновком правовласника про наявність порушення прав інтелектуальної власності, митний орган в установленому цим Кодексом порядку порушує справу про порушення митних правил, а товари - безпосередні предмети правопорушення вилучаються.

Статтею 495 ЦК України передбачено, що майновими правами інтелектуальної власності на торговельну марку є: право на використання торговельної марки; виключне право дозволяти використання торговельної марки; виключне право перешкоджати неправомірному використанню торговельної марки, в тому числі забороняти таке використання; інші майнові права інтелектуальної власності, встановлені законом.

Відповідно до ч.2 ст.495 ЦК України, майнові права інтелектуальної власності на торговельну марку належать володільцю відповідного свідоцтва, володільцю міжнародної реєстрації, особі, торговельну марку якої визнано в установленому законом порядку добре відомою, якщо інше не встановлено договором.

Особи, що є суб`єктами, яким належать майнові права інтелектуальної власності на торговельну марку, набувають право на їх використання для позначення відповідних товарів чи послуг на всій території України.

З аналізу викладеного вбачається, що ніхто не може використовувати цю торговельну марку без їх дозволу.

Згідно п.17 ч.1 ст. 4 Митного кодексу України, контрафактні товари - це товари, що є предметами порушення прав інтелектуальної власності на торговельну марку в Україні, на яких без дозволу міститься позначення, тотожне із охоронюваною в Україні торговельною маркою стосовно одного й того самого виду товарів, або яке є схожим настільки, що його можна сплутати з такою торговельною маркою.

Відповідно до п.381 ч.1 ст.4 Митного кодексу України, піратські товари - товари,що є предметами порушення авторського права та/або суміжних прав або права інтелектуальної власності на зареєстрований промисловий зразок в Україні та які являють собою або містять копії, зроблені без згоди правовласника авторського права і суміжних прав або права інтелектуальної власності на промисловий зразок чи особи, уповноваженої таким правовласником у країні виробництва.

Згідно з п. 3. ст. 20 Закону України «Про охорону прав на промислові зразки» (надалі - Закон про промзразки), власник зареєстрованого промислового зразка має право забороняти іншим особам використовувати промисловий зразок без його дозволу, за винятком випадків, коли таке використання не визнається згідно з цим Законом порушенням прав на промисловий зразок.

У абзаці третьому пункту 2 статті 20 Закону про промзразки зазначається, що використанням зареєстрованого промислового зразка визнається виготовлення виробу із застосуванням зареєстрованого промислового зразка, застосування такого виробу, пропонування для продажу, в тому числі через Інтернет, продаж, імпорт (ввезення), експорт (вивезення) та інше введення його в цивільний оборот або зберігання такого виробу в зазначених цілях.

Виріб визнається виготовленим із застосуванням зареєстрованого промислового зразка, якщо зовнішній вигляд такого виробу або його частини справляє на поінформованого користувача таке саме загальне враження, як і промисловий зразок, що охороняється.

Відповідно до приписів п. 2. ст. 26 Закону про промзразки на вимогу власника зареєстрованого або незареєстрованого промислового зразка таке порушення повинно бути припинено, а порушник зобов`язаний відшкодувати власнику зареєстрованого або незареєстрованого промислового зразка заподіяні збитки.

Так, судом встановлено, що Листом №85-01/VO від 03.09.2025 р. представник правовласника Xiaomi Inc. Олександр Шевченко повідомив, що товари заявлені до митного оформлення за митною декларацією форми CN23 №UA3206824ML00080G (зарядні пристрої з маркуванням на упаковці «XIAOMI» Model: MDY-12-ES, 67W Power Adapter Suit, Made in China, нові - 2 шт., зарядний пристрій з маркуванням на упаковці «XIAOMI» Model: MDY-14-EE, 120W Hyper Charge Combo, Made in China, новий - 1 шт.) підлягають знищенню, оскільки є контрафактними.

З висновку експерта №25/136/09-01 від 02.09.2025 р., що позначення нанесене на пакування зарядного пристрою Model: MDY-14-EE, 120W Hyper Charge Combo, яке зафіксоване на фотозображеннях та торговельна марка Xiaomi Inc., яка зареєстрована на підставі свідоцтва про міжнародну реєстрацію знака №1173649 від 28.11.2012 року, права на яку належать Xiaomi Inc. з є схожими настільки, що їх можна сплутати, а позначення нанесене на упаковку зарядних пристроїв, можуть ввести в оману споживача стосовно торговельної марки Xiaomi Inc.

Вказаний висновок експерта особою, яка притягується до адміністративної відповідальності не спростований належними та допустимими доказами, що є підставою для прийняття його, як доказу при розгляді справи про порушення ОСОБА_4 митних правил, передбачених ст.476 МК України.

Факт митного правопорушення підтверджується протоколом про порушення митних правил №1335/UA209000/2025 від 15.09.2025 року, митною декларацією форми CN23 №UA3206824ML00080G, висновком експерта №25/136/09-01 від 02.09.2025 р, складений за результатами проведення експертизи об`єктів інтелектуальної власності, описом предметів, вилучених у ОСОБА_6 від 15.09.2025 року, та іншими матеріалами справи, які знаходяться у об`єктивному взаємозв`язку між собою, нічим не спростовані, доповнюються та уточнюються іншими доказами.

Викладені вище обставини, встановлені при провадженні по даній справі та підтверджуються наступними доказами: протоколом про порушення митних правил; митною декларацією; актом про проведення огляду товарів; висновками експерта; описом вилучених предметів та іншими матеріалами справи.

Провадження у справах про порушення митних правил, згідно ст. 487 МК України, здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи вищевикладене, суд накладає на правопорушника стягнення, відповідно до санкції ст. 476 МК України, у виді штрафу в розмірі 1000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, з конфіскацією товарів, що переміщувалися з порушенням права інтелектуальної власності.

Оскільки, переміщуваний товар є фальсифікованим, та реалізувати його у вільному обігу неможливо, у зв`язку із суттєвим порушенням прав інтелектуальної власності компанії Xiaomi Inc., він підлягає знищенню у спосіб, визначений ст. 476 МК України, шляхом його конфіскації.

Окрім того, на підставі ч.1 ст.519 МК України та розрахунку витрат на зберігання на складі митниці, з правопорушника слід стягнути суму витрат за зберігання, яка складає 13,96 грн.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Вимогами п. 5 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», передбачено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з правопорушника підлягає стягненню судовий збір за ставкою 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст. ст.197, 257,458,459,461,476,487 МК України, ст. ст.23,33,40-1,252,280,283,284 КУпАП,ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», -

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.476 МК України та накласти на нього стягнення - 17000,00 грн. штрафу в дохід держави.

Товар, вилучений згідно протоколу про порушення митних правил №1335/UA209000/2025 від 15.09.2025 року - конфіскувати в дохід держави, шляхом знищення.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Львівської митниці Держмитслужби 13,96 грн. витрат за зберігання товару на складі митниці.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Державної судової адміністрації України 605,60 грн. судового збору.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Галицький районний суд м.Львова протягом десяти днів з дня її винесення і набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Суддя Х.М. Мисько