Провадження № 3/761/7403/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Овсеп`ян Т.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Києва, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст.173 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 12.08.2025 о 18 год. 00 хв., за адресою: АДРЕСА_1 , вчинив дрібне хуліганство, яке виразилось у тому, що, перебуваючи у громадському місці, демонстративно з особливим цинізмом та зневагою до громадян слухав музику країни-агресора та висловлювався нецензурною лайкою в адресу громадян, проявив неповагу до родин загиблих захисників України чим викликав обурення у населення.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 неодноразово не з`явився, повідомлявся про дату та час судового засідання завчасно та належним чином, із клопотанням про відкладення розгляду справи не звертався. Крім того, 18.09.2025 судом було застосовано привід ОСОБА_2 в судове засідання, однак він не був виконаний співробітниками Шевченківського УП ГУ НП у м. Києвіі

Так, статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

У поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження та добросовісно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 та «Трух проти України», заява №50966/99 від 14.10.2003).

Так, протокол про адміністративне правопорушення було складено у присутності ОСОБА_1 , а отже останньому було відомо про існування судового провадження відносно нього.

При цьому, на переконання суду, зловживаючи своїми правами, ОСОБА_1 з моменту надходження до суду протоколу про адміністративне правопорушення, зокрема з 03.09.2025 не вжив належних заходів, щоб дізнатись про стан судового провадження та не з`явився на виклик в судові засідання.

З огляду на викладене, враховуючи, що не встановлено поважності причини неявки ОСОБА_1 01.10.2025 в судове засідання, суд вважає за необхідне розглянути справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, а саме: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №634647 від 13.08.2025, рапорт ст. ДОП ВП №4 Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві Гришина О. від 13.08.2025, письмові пояснення, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , фототаблицю, сд-диск з відеозаписом, суд приходить до висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні зазначених вище дій в повному обсязі зібраними по справі доказами у їх сукупності.

Призначаючи ОСОБА_1 вид та міру адміністративного стягнення, судом враховується характер вчиненого правопорушення, зазначені вище дані про особу порушника, його майновий стан, відношення до скоєного.

Вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення, судом враховується особа правопорушника, відношення до скоєного та майновий стан останнього, характер вчиненого правопорушення та його наслідки, а також сприяння досягненню основної мети - вихованню правопорушника, запобігання вчиненню нових правопорушень.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» підлягає стягненню на користь держави судовий збір у розмірі 605 /шістсот п`ять/ гривень 60 /шістдесят/ копійок.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.33, 40-1, 173, 283-285 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 /п`ятдесят одна/ гривня.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі 605 /шістсот п`ять/ гривень 60 /шістдесят/ копійок.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга до відповідного апеляційного суду подається через місцевий суд, що виніс постанову.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст.ст. 307-308 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладання штрафу, а у разі оскарження або внесення подання - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги або подання без задоволення.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.

Суддя