ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/6679/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" жовтня 2025 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Шаповалова К.В., розглянувши матеріали, які надійшли від сектора ювенальної превенції відділу превенції Дарницького УП ГУ НП у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт: НОМЕР_1 , орган, що видав 8013, дата видачі 01 березня 2024 року,

за частиною першою статті 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП),-

В С Т А Н О В И В:

01 вересня 2025 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшов адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 51 КУпАП.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01 вересня 2025 року матеріали справи передано судді Шаповаловій К.В.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 29 серпня 2025 року серії ВАД № 632991, 28 серпня 2025 року о 18:47 год, за адресою: м. Київ, вул. Дніпровська набережна, 33, магазин "Сільпо", громадянин ОСОБА_1 викрав з полиці магазину товар, а саме джин «Bombay Sapphire 47%» вартістю 719 грн, чим вчинив дрібне викрадення чужого майна, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене частиною першою статті 51 КУпАП.

У судові засідання призначені на 19 вересня 2025 року та 01 жовтня 2025 року ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, а саме, шляхом надсилання судової повістки на поштову адресу зазначену у протоколі про адміністративне правопорушення та за допомогою sms-повідомлення за номером телефону, вказаним у протоколі про адміністративне правопорушення.

Суд вживав міри щодо повідомлення ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи, однак останній в судове засідання не з`явився, причин неявки суду не повідомляв, заяв про відкладення розгляду справи до суду не подавав.

При складанні протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 був повідомлений про розгляд справи Дарницьким районним судом м. Києва за викликом.

Також дати судових засідань відображалась на веб-сайті Дарницького районного суду м. Києва в рубриці список справ, призначених до розгляду.

Причини неявки суду не повідомлені, клопотань про відкладення розгляду суд не отримував.

При цьому, зважаючи на практику Європейського суду з прав людини, ОСОБА_1 мав у розумні інтервали часу вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого йому судового провадження.

У зв`язку з тим, що судом вживались заходи до виклику особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, до суду, розгляд справи відбувся у призначений день та час за відсутності ОСОБА_1 .

Згідно з вимогами статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень статті 252 КУпАП - орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Частиною першою статті 51 КУпАП України передбачено адміністративну відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Відповідно до пункту 5 розділу XX Податкового кодексу України неоподатковуваний мінімум доходів громадян, вказаний в диспозиції норм для настання адміністративної і кримінальної відповідальності, встановлюється не в розмірі 17 грн, а на рівні податкової соціальної пільги - 1/2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня поточного року.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік», з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 гривень, отже неоподатковуваний мінімум доходів громадян становить 1514 гривень, а 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян становить 757 гривень.

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення від 28 серпня 2025 року серії ВАД № 632991 та довідки закупівельної вартості, сума викраденого становить 719,00 грн, тож зважаючи на положення частини першої статті 51 КУпАП дії ОСОБА_1 кваліфіковані вірно.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою cтатті 51 КУпАП підтверджується зібраними та дослідженими у справі доказами, зокрема:

- даними протоколу про адміністративне правопорушення, який відповідає вимогам статті 256 КУпАП та яким зафіксовано час, місце та обставини вчинення правопорушення;

- довідкою закупівельної вартості;

- рапортом працівників поліції;

- заявою працівника магазину;

- письмовими поясненнями ОСОБА_1 , з яких вбачається, що вину у скоєному правопорушенні він визнав.

Враховуючи викладене, дослідивши матеріали справи, суд доходить до висновку про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 51 КУпАП.

При вирішенні питання про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення, суддя враховує, що він є неповнолітньою особою, так як на момент вчинення правопорушення йому було сімнадцять років.

Відповідно статті 13 КУпАП до осіб віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років, які вчинили адміністративні правопорушення, застосовуються заходи впливу, передбачені статтею 24-1 цього Кодексу. У разі вчинення особами віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років адміністративних правопорушень, передбачених статтями 44, 51, 121-127, частинами першою, другою і третьою статті 130, статтею 139, частиною другою статті 156, статтями 173, 173-4, 174, 183-1, 185, 190-195 цього Кодексу, вони підлягають адміністративній відповідальності на загальних підставах. З урахуванням характеру вчиненого правопорушення та особи правопорушника до зазначених осіб (за винятком осіб, які вчинили правопорушення, передбачені статтею 185) можуть бути застосовані заходи впливу, передбачені статтею 24-1 цього Кодексу.

Так, відповідно до статті 24-1 КУпАП за вчинення адміністративних правопорушень до неповнолітніх у віці від шістнадцяти до вісімнадцяти років можуть бути застосовані такі заходи впливу: 1) зобов`язання публічно або в іншій формі попросити вибачення у потерпілого; 2) попередження; 3) догана або сувора догана; 4) передача неповнолітнього під нагляд батькам або особам, які їх заміняють, чи під нагляд педагогічному або трудовому колективу за їх згодою, а також окремим громадянам на їх прохання.

Враховуючи викладені обставини справи, суддя вважає за необхідне застосувати стосовно ОСОБА_1 захід впливу у виді догани, відповідно до статті 24-1 КУпАП.

Приймаючи до уваги, що відповідно до статті 24-1 КУпАП захід впливу у виді догани не є адміністративними стягненням, тому судовий збір не підлягає стягненню з неповнолітньої особи.

На підставі викладеного та керуючись статтями 13, 24-1, 51, 126, 283-285 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 51 КУпАП та застосувати стосовно нього захід впливу у виді догани.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду.

Суддя К.В. Шаповалова