Провадження № 3/161/4646/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м.Луцьк 02 жовтня 2025 року

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Присяжнюк Л.М., розглянувши клопотання свідка ОСОБА_1 про проведення судового засідання у режимі відеоконференції,

В С Т А Н О В И Л А:

В провадженні Луцького міськрайонного суду Волинської області перебуває справа про притягнення ОСОБА_2 до адміністративтної відповідальності за правопорушень, передбачених ст. 124, ч. 1 ст. 122-4 КУпАП.

02.10.2025 на адресу суду від свідка по справі ОСОБА_1 надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів.

Відповідно до ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно ст.246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в районних, районних у містах, міських чи міськрайонних судах визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Чинний КУпАП не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість приймати участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції і, відповідно, не передбачає порядку розгляду такого клопотання.

Зазначені обставини свідчать про наявність прогалин в національному законодавстві стосовно процесуального врегулювання розгляду суддею справ про адміністративні правопорушення і, зокрема, врегулювання права на дистанційну участь у судових засіданнях по справам про адміністративні правопорушення.

Разом з тим, право кожного на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом закріплено у ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

17 липня 1997 року Україна ратифікувала зазначену Конвенцію і Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов`язковість рішень Європейського суду з прав людини, які стосуються тлумачення та застосування норм Конвенції.

Згідно ст.8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Відповідно до положень ст.9 Конституції України та ст.17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22 грудня 1993 року міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Хоча КУпАП не містить приписів щодо можливості застосування законодавства за аналогією, Рада суддів України пунктом 4 рішення №34 від 08 червня 2017 року роз`яснила, що у разі необхідності при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією. Аналогія закону - це засіб заповнення прогалин у законодавстві, який полягає в застосуванні до нього іншої норми закону, яка регламентує подібні відносини. Таким чином, у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону). В даному випадку застосуванню за аналогією підлягають норми КПК України, що регулює подібні правовідносини.

Відповідно до положень п. 4 ч. 1 ст. 336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження. Крім того, частина 7 статті 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачає, що учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом.

Згідно ст. 336 КПК України, суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження. Судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі: 1) неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; 2) необхідності забезпечення безпеки осіб; 3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; 4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження;4-1) введення воєнного стану або під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України; 5) наявності інших підстав, визначених судом достатніми.

За таких обставин, з метою забезпечення прав учасників розгляду справи передбачених ст. 268 КУпАП, дотримання строків розгляду передбачених ст. 277 КУпАП, повноти та всебічності розгляду справи, необхідно призначити розгляд справи у режимі відеоконференції.

Керуючись ч. 7 ст. 11 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», ст. 336 КПК України, ст.269, КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання свідка ОСОБА_1 про призначення судового засідання у режимі відеоконференції - задовольнити.

Судове засідання, призначене на 15 год. 00 хв. 02 жовтня 2025 року провести в режимі дистанційного судового провадження за допомогою відеоконференції поза межами приміщення суду.

Відеоконференція буде проведена за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку «ВКЗ» (https://vkz.court.gov.ua ).

Роз`яснити, що ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області Людмила ПРИСЯЖНЮК