Єдиний унікальний номер 305/3658/25
Номер провадження 3/305/2185/25
ПОСТАНОВА

про закриття справи про адміністративне правопорушення

10.10.2025 м. Рахів

Суддя Рахівського районного суду Закарпатської області Ластовичак Віктор Юрійович, розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, мешканки АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

До суду 03.10.2025 надійшли матеріали про адміністративне правопорушення, складені Рахівським РВП ГУНП в Закарпатській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , а саме протокол від 18.09.2025 серії ВАД № 695971 про адміністративне правопорушення за ознаками ст. 173 КУпАП, з додатками.

Як вбачається із протоколу, 12.09.2025 близько 10:43 год ОСОБА_1 , перебуваючи в с. Кваси біля будинку № 834 А вчинила сварку із ОСОБА_2 , в ході якої ображала нецензурною лайкою та погрожувала фізичною розправою, чим порушувала громадський порядок і спокій громадян.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала, пояснила, що проживає за вказаною адресою з чоловіком 18 років, найближчі сусіди проживають на відстані 300-350 метрів, у 2022 році подружжя ОСОБА_3 побудувало котедж біля них. Сварки між нею та сусідкою ОСОБА_2 12.09.2025 не було, фізичною розправою вона їй не погрожувала, щодо наявних на відеозаписі слів, то не можливо вони і були сказані нею, але не обов`язково на адресу потерпілої.

Потерпіла ОСОБА_2 у судовому засіданні пояснила, що вона вважає себе потерпілою за даним фактом, її сусідка ОСОБА_1 кричала на неї 12.09.2025, коли вона виселяла громадян, що проживали у її будиночку, ображала словами, які точно спрямовані на неї, так як фігурують слова «аби аптека не помогла», а у них із чоловіком є у власності аптека. Вона впевнена, що ці слова були звернені до неї. Її чоловік того дня на місці присутнім не був, лише за її проханням звернувся із заявою до органів поліції. Раніше у них неодноразово були сварки із сусідами, проте працівники поліції протоколи на сусідів не складали, лише попереджували.

Свідок ОСОБА_4 у судовому засіданні пояснив, що 12.09.2025 він не був присутнім під час події, лише на прохання дружини звернувся до поліції. Раніше неодноразово у них із сусідами виникали конфлікти.

Свідок ОСОБА_5 пояснив, що вони із дружиною проживають 18 років, коли біля них побудувалися ОСОБА_3 , спочатку були нормальні відносини, однак через земельні питання потім вони зіпсувались. 12.09.2025 був удома, однак не чув жодних криків дружини, свідком ніякого конфлікту не був.

Заслухавши пояснення особи, стосовно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, потерпілої, свідків, дослідивши матеріали справи, суддя приходить до таких висновків.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом (ч.ч. 2-3 ст. 7 КУпАП).

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з вимогами ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення насамперед необхідно з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення і чи винна дана особа в його вчиненні.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, свідків, висновком експерта, речовими доказами, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Як визначено ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

У даному випадку до протоколу про адміністративне правопорушення додано:

- копію рапорту працівників поліції, зареєстрованого в інформаційно-комунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції» (журналі єдиного обліку) Рахівського РВП за № 11260 вiд 12.09.2025, з якого вбачається, що 12.09.2025 до поліцейського звернувся ОСОБА_4 , що ОСОБА_6 у громадському місці вчинила сварку, у ході якої ображала нецензурною лайкою та погрожувала фізичною розправою ОСОБА_2 ;

- письмові пояснення ОСОБА_4 ;

- довідку про склад сім`ї ОСОБА_1 , яка проживає з чоловіком та трьома синами, один із яких неповнолітній;

- характеристику на ОСОБА_1 , видану старостою села Кваси 30.09.2025, у якій характеризується позитивно;

- відеозаписи на оптичному диску.

Статтею 173 КУпАП передбачено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Проте, у протоколі поліцейським ставиться у провину ОСОБА_1 нецензурну лайку та погрози фізичною розправою на адресу ОСОБА_2 .

Переглянувши додані до протоколу 2 відеозаписи, суддя констатує, що на одному з них міститься процедура складання протоколу про адміністративне правопорушення 18.09.2025, тобто цей відеозапис не містить інформації про події, що мали місце 12.09.2025, а на іншому - відображені не ідентифіковані особи та чути жіночий голос, яким дослівно сказано: «Аби дав Бог, аби аптека не помогла. Аби чорна хустка не злізала, аби ти слали на вінки».

Конкретного адресата вказаних слів із відео встановити неможливо, однак із урахуванням пояснень потерпілої суддя погоджується з тим, що такі слова звернені ОСОБА_1 саме до ОСОБА_2 .

Разом з тим, такі слова не містять погроз, а лише клятьбу, тобто прокляття, що супроводжується зловісним пророкуванням чи побажанням зла.

Жодних нецензурних слів на відеозаписі не чути, про такі слова не ствердили у своїх поясненнях і потерпіла та свідки.

Суддя бере до уваги, що за практикою Європейського суду з прав людини провадження у справі про адміністративне правопорушення є «кримінальним», а ЄСПЛ поширює стандарти, які встановлює Європейська конвенція про захист прав людини та основоположних свобод для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення.

З урахуванням положень частини 1 статті 6 Конвенції, а також з огляду на практику ЄСПЛ у справах «Малофєєва проти росії» (Malofeyeva v. russia, заява № 36673/04, рішення від 30.05.2013) та «Карелін проти росії» (Karelin v. russia, заява № 926/08 рішення від 20.09.2016), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципи рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом). Діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України, однією із основних засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Як стверджено у Рішенні Конституційного Суду України № 23-рп/2010 від 22.12.2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах та правових презумпціях, у тому числі і закріпленій у статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

У даному випадку, негативна відповідь на питання про винуватість ОСОБА_1 виходить не з позитивно встановленої невинуватості останньої, а з доказового аспекту презумпції невинуватості.

Суд не є стороною обвинувачення, а орган, яким складено протокол, не зібрав та не забезпечив надання до суду відповідних доказів винуватості особи.

Разом з тим, не є предметом оцінки у даній справі наявність між сторонами тривалого конфлікту, неприязних відносин та інших спірних ситуацій, окрім зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення подій, що мали місце 12.09.2025 близько 10:43 год.

Тому суддя приходить до висновку, що до суду не надано належних, допустимих, достатніх та переконливих доказів учинення особою, стосовно якої складено протокол, адміністративного правопорушення.

За таких обставин, відсутня подія і склад правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тому на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.

З урахуванням прийнятого рішення про закриття справи, суддя не дає оцінку наданим ОСОБА_1 документам, що позитивно характеризують її як особу.

Враховуючи положення ст. 40-1 КУпАП судовий збір з особи не стягується.

Керуючись статтями 247, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

постановив:

Справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_6 за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку її оскарження та може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Закарпатського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Рахівський районний суд.

Суддя Віктор ЛАСТОВИЧАК