Справа № 711/6103/25
Номер провадження 3/711/1733/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2025 року м.Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Остапенко Ю.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративні матеріали, які надійшли з Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції (протокол серії ВАБ № 412100), про притягнення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , відомості про РНОКПП у матеріалах відсутні,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

УСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 , 27 червня 2025 року, близько 02:30 години, перебуваючи у м. Черкаси по бульвару Шевченка, 239, біля магазину «АТБ», вчинив дрібне хуліганство, а саме висловлювався нецензурною лайкою в бік громадян та працівників поліції, на неодноразові зауваження не реагував, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене

ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 на визначені 30.07.2025, 18.08.2025 та 12.09.2025 дати судового засідання не з`явився, смс-повідомлення про дату, час і місце розгляду справи на зазначений у протоколі номер мобільного телефону не доставлені у зв`язку з тимчасовою недоступністю абонента. Поштове відправлення із судовою повісткою про виклик в судове засідання повернуте без вручення адресату ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю останнього за вказаною адресою. З огляду на те, що відомості про особу порушника, в тому числі про засоби зв`язку із ним, органам поліції надає сама особа, щодо якої складається протокол про адміністративне правопорушення, а також враховуючи, що ОСОБА_1 під час складання стосовно нього протоколу був повідомлений поліцейськими про направлення матеріалів щодо нього на розгляд до Придніпровського районного суду м. Черкаси, суд приходить до висновку про ухилення ОСОБА_1 від прибуття до суду, при цьому причин неявки суду він не повідомив, клопотань про відкладення розгляду не заявляв.

Крім того, у зв`язку із систематичною неявкою на виклики до суду постановами від 30.07.2025 та 18.08.2025 до ОСОБА_1 застосовано примусовий привід, на виконання якого Черкаським РУП ГУНП в Черкаській області повідомлено, що за наслідками виходу на вказане у матеріалах справи місце проживання ОСОБА_1 вхідні двері відчинила ОСОБА_2 , яка повідомила, що така особа їй невідома і за цією адресою він не проживає.

08.09.2025 ОСОБА_1 прибув в судове засідання, але через зайнятість судді в розгляді іншої справи, судове засідання було відкладене на 12.09.2025, про що ОСОБА_1 повідомлений належним чином під розписку, однак причини його чергової неявки суду невідомі.

Оскільки відомості про себе органам поліції надавала сама особа, щодо якої був складений протокол про адміністративне правопорушення, вказане свідчить про те, що ОСОБА_1 ухилився від прибуття до суду, при цьому причин неприбуття суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду не заявляв.

Відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 173 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. У разі ухилення від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (Національною поліцією) піддано приводу (ч. 2 ст. 268 КУпАП).

Надмірне і безпідставне затягування розгляду справи може призвести до закінчення строків накладення адміністративного стягнення, що нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, яка визначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Пономарьов проти України» сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

ОСОБА_1 під час складання протоколу про адміністративне правопорушення був повідомлений працівниками поліції про направлення матеріалів щодо нього на розгляд до Придніпровського районного суду м. Черкаси.

Таким чином, суд виконав свій обов`язок щодо повідомлення ОСОБА_1 про судовий розгляд справи відносно нього, натомість останній, достеменно знаючи про складання на нього протоколу про адміністративне правопорушення, не вжив достатніх і розумних заходів, щоб дізнатись про стан відомого його судового провадження.

Згідно зі статтею 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності до закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Недотримання строків розгляду справ про адміністративне правопорушення порушує конституційне право на судовий захист, гарантований ст. 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

З огляду на наведене, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Дослідивши письмові матеріали справи та відео з нагрудних камер працівників поліції приходжу до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами.

Згідно із ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

ВинуватістьОСОБА_1 у вчиненні правопорушення підтверджується наступними доказами:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 412100 від 27 червня 2025 року, який відповідає вимогам ст. 256 КУпАП;

- протоколом АП № 161598 від 27.06.2025 про адміністративне затримання ОСОБА_1 для припинення адміністративного правопорушення;

- рапортом поліцейського взводу № 1 роти ТОР УПП в Черкаській області ДПП капітана поліції Блаєра О.С. від 27.06.2025 про порушення ОСОБА_1 громадського порядку та висловлювання в бік працівників поліції нецензурної лайки; на неодноразові законні вимоги поліцейських припинити вчиняти адміністративне правопорушення не реагував, у зв`язку з чим ОСОБА_1 було затримано із застосуванням фізичної сили та спецзасобу кайданки та доставлено до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області з метою припинення правопорушення та складання адміністративних матеріалів за ст. 173 КУпАП;

- витягом з бази ІПНП про неодноразове складання адміністративних протоколів щодо ОСОБА_1 , в тому числі і за ст. 173 КУпАП;

- відеозаписами з нагрудних камер працівників поліції із зафіксованими обставинами виявлення ОСОБА_1 поліцейськими та спілкування з ним, у ході якого порушник, що мав явні ознаки алкогольного сп`яніння, неодноразово висловлювався нецензурно і з особливою зневагою, на зауваження працівників поліції не реагував, у зв`язку з чим ОСОБА_1 було затримано та доставлено до ЧРУП для встановлення особи та складання адміністративних матеріалів.

Дрібне хуліганство - це вид адміністративного правопорушення, яке включає в себе умисні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Для визнання дій дрібним хуліганством вони мають бути вчинені в громадському місці та носити характер порушення громадського порядку.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства проявляється в активних, суспільно шкідливих діях осіб, що порушують громадський спокій. Закон не деталізує та не зазначає конкретні дії, які можна розцінювати як такі. Це можуть бути, в тому числі, аморальна поведінка, що принижує честь і гідність громадян і характеризується різноманітними рухами, діями суб`єкта правопорушення та спрямована проти іншої особи, наприклад, штовхання; хапання за одяг; насильницьке утримання за руки; застосування больових прийомів з використанням знань з анатомії людини; чіпляння на вулиці; насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком та інше, а також заподіяння моральної та матеріальної шкоди (обсипання, оббризкування брудом, плювки на одяг тощо).

Оскільки дії ОСОБА_1 , що полягали у нецензурній лайці в бік поліцейських, відбувалися у нічний час у громадському місці на вулиці, у присутності представників влади, вони становлять собою об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Суддя звертає увагу, що саме через невідповідну часу доби поведінку і зневажливі, нецензурні висловлювання ОСОБА_1 поліцейські вимушені були після неодноразового попередження про це застосувати до нього фізичну силу і спецзасоби та здійснити адміністративне затримання для припинення вчинення ним адміністративного правопорушення. Отже, працівники поліції, які прибули на місце події за викликом про хуліганство, мали об`єктивні підстави вимагати від ОСОБА_1 дотримання належної законослухняної поведінки і припинення правопорушення, у зв`язку з чим реагували відповідно до вимог КУпАП та Закону України «Про Національну поліцію» щодо затримання особи за вчинення адміністративного правопорушення та для його припинення.

Зазначені вище докази сумнівів щодо їх достовірності та допустимості не викликають, оскільки вони оформлені у визначеному процесуальним законом порядку.

Розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого

ст. 173 КУпАП, доведена повністю.

Вирішуючи питання чи підлягає ОСОБА_1 адміністративній відповідальності за вчинення зазначеного адміністративного правопорушення, суд виходить з того, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП).

Пом`якшуючих та обтяжуючих відповідальність правопорушника обставин не вбачається.

Враховуючи викладене, характер вчиненого правопорушення, оскільки правопорушник у пізню пору доби (о 02:30 годині) вчинив дрібне хуліганство, під час дії комендантської години, яка діє на території Черкаської області з 00:00 години до 4:00 години, перебував у громадському місці з ознаками алкогольного сп`яніння, поводив себе невідповідно обстановці, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, особу правопорушника, ступінь його вини, суд вважає за необхідне накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції ст. 173 КУпАП.

Такий вид впливу, на думку суду, є достатнім і доцільним для його виправлення та попередження вчинення ним нових правопорушень.

Частиною 1 ст. 307 КУпАП передбачено, що штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Згідно з частинами 1 і 2 ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Положеннями ст. 40-1 КУпАП передбачено, що у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Вичерпний перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору, наведений у ст. 5 вказаного Закону.

Відтак, із ОСОБА_1 на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 605 грн. 60 коп.

Доказів, які звільняють ОСОБА_1 від сплати судового збору за розгляд справи про адміністративне правопорушення, матеріали справи не містять.

Керуючись статтями 40-1, 173, 221, 268, 276, 277, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі семи неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 119 (сто дев`ятнадцять) гривень.

Реквізити для сплати штрафу: одержувач платежу ГУК у Черк. обл./тг м.Черкаси/21081100, , банк отримувача Казначейство України, МФО: 899998, рахунок отримувача UA0023759).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 605,60 грн.

Реквізити для сплати: одержувач платежу ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0026001, код класифікації 22030106.

У разі несплати правопорушником штрафу у п`ятнадцятиденний термін з дня вручення йому постанови, постанова надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби.

У порядку примусового виконання постанови стягнути із ОСОБА_1 подвійний розмір штрафу, що становить 238 (двісті тридцять вісім) грн.

Строк пред`явлення постанови до виконання - протягом трьох місяців з моменту її винесення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси протягом десяти днів з дня її винесення. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя Ю. А. Остапенко