Справа № 703/5230/25 р.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 жовтня 2025 року м. Сміла

Суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Волосовський В.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Відділу поліції № 2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої: АДРЕСА_1 , РНОКПП не встановлено

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП, -

у с т а н о в и в :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення Серії ВАД 475322 від 25.07.2025 року, ОСОБА_1 25.07.2025 року близько 12 год. 20 хв., перебуваючи у м. Сміла по вул. Б.Хмельницького, біля будинку 36, з приміщення кіоску ТОВ «Фрідонія», здійснила продаж тютюнових виробів без марок акцизного збору гр. ОСОБА_2 марки Маршал за 70 грн., чим порушила правила торгівлі. Чим вчинила правопорушення, передбачене ч.1 ст. 156 КУпАП.

ОСОБА_1 було повідомлено про необхідність явки до суду шляхом направлення судової повістки у вигляді SMS-повідомлення на номер телефону, вказаний в протоколі про адміністративне правопорушення та шляхом направлення судової повістки за адресою відомого місця проживання останнього.

Однак, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 у судові засідання не з`явилась, хоча про дату, час та місце розгляду справи була повідомленою належним чином, про причини неявки суд не повідомила.

Разом з тим, згідно рішення від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Враховуючи, що ОСОБА_1 була належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, однак у судове засідання не з`явився, клопотань від неї про відкладення розгляду справи не надходило, вважаю за можливе розгляд справи про адміністративне правопорушення проводити без її участі та ухвалити рішення за наявними в справі доказами.

Окрім того, приписами ч.2 ст.268 КУпАП визначений вичерпний перелік справ про адміністративні правопорушення, під час розгляду яких участь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою, водночас справи щодо притягнення осіб до адміністративної відповідальності за ст.156КУпАП до таких не відносяться, тому суд, приймаючи постанову за результатами розгляду справи стосовно ОСОБА_1 не порушив її право на захист.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Нормами ст. 245 КУпАП визначено, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно положень ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Порядок притягнення осіб до адміністративної відповідальності встановлений Кодексом України про адміністративне правопорушення.

Відповідно до положень КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Елементами складу адміністративного правопорушення є: об`єкт; об`єктивна сторона; суб`єкт; суб`єктивна сторона.

З протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що він складений на ОСОБА_1 за те, що вона здійснила продаж тютюнових виробів без марок акцизного, чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 156 КУпАП. Свою винуватість ОСОБА_1 заперечувала, що зафіксовано на CD дискові, який доданий до матеріалів справи.

Частиною 1 ст.156 КУпАП передбачена відповідальність за роздрібну або оптову торгівлю алкогольними напоями чи тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Слід звернути увагу на те, що ч. 1 ст. 156 КУпАП є бланкетною, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших нормативно-правових актів, що наповнює норму ст.156 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення тих ознак, які мають значення для правильної правової кваліфікації зазначеного діяння. А тому при складанні протоколу про адміністративне правопорушення за цією статтею обов`язковим є посилання на спеціальні норми законодавства.

Так, згідно ч.4 ст.11 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів», алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством. У разі зміни зразка марок акцизного податку вже закуплені марки попереднього зразка застосовуються у виробництві алкогольних напоїв та тютюнових виробів до їх повного використання, а марковані такими марками алкогольні напої та тютюнові вироби знаходяться в обігу до їх повної реалізації в межах терміну придатності для споживання.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів», у разі порушення вимог ст.15 Закону до суб`єктів господарювання застосовується відповідальність, яка передбачена у законі порядку.

Однак, у протоколі про адміністративне правопорушення від 25 липня 2025 року серії ВАД №475322 відсутнє посилання на конкретну норму Закону України (статтю, частину, пункт), яку порушила ОСОБА_1 , назву закону викладено в довільній формі, як порушення правил торгівлі, яка не відповідає законодавчо визначеному формулюванню. Суть правопорушення викладена формально, не конкретизовано, загальними фразами, склад адміністративного правопорушення у протоколі про адміністративне правопорушення фактично є частковим дублюванням змісту диспозиції ч. 1 ст. 156 КУпАП.

Суд також зазначає, що відповідно до положень п.9 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України №1376 від 06 листопада 2015 року, при складанні протоколу про адміністративне правопорушення в ньому зазначаються, зокрема: у графі «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» - суть адміністративного правопорушення (повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення) та в межах якого судом розглядається справа про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Протокол про адміністративне правопорушення є документом, що офіційно засвідчує факти неправомірних дій і розцінюється як основне джерело доказів.

Якість складання протоколу є дуже важливою стадією оформлення справи про адміністративне правопорушення, й фактично є «обвинуваченням» держави щодо особи.

Діючим законодавством передбачено, що судовий розгляд проводиться лише в межах адміністративного обвинувачення, яке міститься в протоколі про адміністративне правопорушення і встановлення інших обставин, які знаходяться за межами обвинувачення та погіршують становище особи, яка притягається до адміністративної відповідальності є неприпустимим, оскільки порушує право на захист від конкретного обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення.

Конкретність пред`явленого особі обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, забезпечує можливість організувати ефективний захист своїх інтересів.

Разом з тим, неконкретність обвинувачення не тільки не дозволяє особі, яка притягується до адміністративної відповідальності належним чином організувати ефективний захист своїх інтересів, а й позбавляє суд належним чином перевірити твердження органу, який склав протокол, про вчинення особою адміністративного правопорушення.

На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення до протоколу про адміністративне правопорушення приєднано письмове пояснення ОСОБА_2 від 25.07.2025 року. Суд, дослідивши дане пояснення приходить до висновку, що ОСОБА_2 не конкретизує у кого саме він придбав пачку цигарок, як і відсутній фіскальний чек про купівлю цигарок. Крім того, в протоколі про адміністративне правопорушення ОСОБА_2 не зазначений як свідок, відомості у графі «Свідки» зазначенні як «пояснення додаються», хоча у разі наявності свідка в момент вчинення правопорушення інформація про таку особу, її прізвище, ім`я, по батькові, адреса проживання повинні бути зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення. Посадова особа, уповноважена складати протокол, зобов`язана записати всі відомості про особу з документів, що її посвідчують.

Фотозображення ОСОБА_1 в приміщенні кіоску не є самостійними доказами вчинення нею адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП з урахуванням відсутності інших доказів її вини.

CD диск з записом оголошення протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 не підтверджує факту скоєння нею даного правопорушення.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Суд звертає увагу, що обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення, який в порядку ст. 251 КУпАП є одним з доказів в справі про адміністративне правопорушення, та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, яка має право складати відповідний протокол.

Подія адміністративного правопорушення та винність особи у його вчиненні доводиться доказами, вичерпний перелік джерел яких наведений у ст. 251 КУпАП, однак, на переконання суду, матеріали справи не містять доказів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП. При цьому, суд вважає, що наявність лише протоколу про адміністративне правопорушення не достатнім для притягнення особи до відповідальності із урахуванням того, що як у кримінальному процесі, так і у процесі у справах про адміністративні правопорушення діє принцип змагальності сторін та забезпечення доведеності вини, а сукупність доказів повинна оцінюватись з точки зору їх достатності та взаємозв`язку. За відсутності сукупності доказів є неможливим визнання доведеності вини у вчиненні відповідного правопорушення.

ЄСПЛ у своїх рішеннях дійшов висновку, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді. Суд, також, не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Оскільки суду не надано безспірних доказів вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП, суд вважає, що її вина належним чином не доведена, достатніх доказів її вини не зібрано, тому справу належить закрити у зв`язку відсутністю в її діях складу правопорушення.

На підставі наведеного, керуючись п. 1 ст. 247, п. 3 ст. 284 КУпАП суддя,-

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП, закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Черкаського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги.

Постанова набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі оскарження, після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.В.Волосовський