ПОСТАНОВА

щодо клопотання про привід

04 вересня 2025 рокуСправа № 495/1798/25
Номер провадження 3/495/771/2025

Cуддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Братків І. І., розглянувши клопотання адвоката Царенка Олександра Олександровича про привід для допиту в судовому засіданні інспектора у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

УСТАНОВИЛА:

На розгляді судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Братків І. І. перебувають матеріали, що надійшли від Білгород-Дністровського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

28.04.2025 від захисника ОСОБА_1 адвоката Царенка О. О. на адресу суду надійшло клопотання про допит у судовому засіданні інспектора Білгород-Дністровського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області Майченка Андрія Анатолійовича.

Таке клопотання було задоволено суддею, інспектор викликався у судові засідання, проте у жодне з них не прибув.

04.09.2025 захисника ОСОБА_1 адвокат Царенка О. О. подав клопотання про привід для допиту у судовому засіданні інспектора Білгород-Дністровського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області ОСОБА_2 .

Клопотання мотивоване тим, що клопотання про допит інспектора було задоволено Білгород-Дністровським міськрайонним судом Одеської області, однак жодного разу інспектор Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 не з`явився до суду та не повідомляв про причини своєї неявки, що в свою чергу повинно бути розцінено судом як ухилення від явки до суду.

В КУпАП відсутні правила, які регулюють підстави та порядок здійснення приводу особи, яка викликається судом для надання відповідних пояснень. Відповідні норми містить чинний КПК України містить, а тому при розгляді справи слід застосувати аналогію закону.

Згідно із ч. 1 статті 327 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за викликом свідок спеціаліст, перекладач або експерт, заслухавши думку учасників судового провадження, суд після допиту інших присутніх свідків призначає нове судове засідання і вживає заходів для його прибуття. Суд також має право постановити ухвалу про привід свідка та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення у випадках та в порядку, передбачених главами 11 та 12 цього Кодексу,

З огляду на наведене, приймаючи до уваги те, що посадова особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення інспектор Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області старший лейтенант поліції Майченко Владислав Сергінович, будучи належним чином викликаним в судове засідання, до суду не з`явився та не повідомив про причини неявки, просить суд застосувати до нього привід у наступне судове засідання, поклавши виконання постанови про привід на Білгород-Дністровський РВП ГУНП в Одеській області.

У судовому засіданні адвокат Царенко О. О. вимоги клопотання підтримав.

Вирішуючи заявлене клопотання, суддя керується таким.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КУпАП міститься вказівка на те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені частиною першою статті 44, статтями 51, 146, 160, 172-4 - 172-9, 173, частиною третьою статті 178, статтями 185, 185-1, статтями 185-7, 187 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. У разі ухилення від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (Національною поліцією) піддано приводу.

Тобто за нормами КУпАП можливе застосування приводу лише щодо особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Можливості застосування приводу до інспектора поліції, який склав матеріали про притягнення особи до адміністративної відповідальності не передбачено.

Щодо покликання захисника на необхідність застосування аналогії закону.

Дійсно, Конституційний Суд України у пункті 3.4 Рішення від 11 жовтня 2011року №10-рп/2011 зазначає, що з аналізу положень міжнародних актів, наведених у Рішенні, не вбачається різниці між кримінальними та адміністративними протиправними діяннями, оскільки вони охоплюються загальним поняттям «правопорушення».

У пункті 3.6 цього рішення Конституційний Суд України вказує, що відмінність адміністративного правопорушення від злочину полягає, насамперед, у тому, що воно є менш суспільно небезпечним. У цьому ж Рішенні Конституційний Суд України поширює певні гарантії кримінального процесу і на процес притягнення особи до адміністративної відповідальності.

У пункті 21 рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» від 15 травня 2008 року (заява N 7460/03) зазначено, що Уряд України визнав карний кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 140 КПК України привід може бути застосований до підозрюваного, обвинуваченого або свідка.

Тобто нормами кримінально-процесуального законодавства також не передбачено застосування приводу до посадової особи, яка склала документ, на підставі якого особа притягується до відповідальності.

Зважаючи на викладене, заявлене клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 268 КУпАП, суддя,

ПОСТАНОВИЛА:

У задоволенні клопотання адвоката Царенка Олександра Олександровича про привід для допиту в судовому засіданні інспектора відмовити.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Ірина БРАТКІВ