Справа № 3/593/481/2025
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" вересня 2025 р. суддя Бережанського районного суду Тернопільської області Крамар В. М., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від відділу поліції №1 Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області про притягнення до адміністративної відповідальності гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Бережани Тернопільської області, жителя АДРЕСА_1 , зареєстрованого АДРЕСА_2 , одруженого, освіта базова вища, приватного підприємця, інваліда ІІІ групи, до адміністративної відповідальності за ст. 162 КУпАП протягом року не притягувався, -

за ст. 162 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 733118 від 27.06.2025 року, складеного дільничним офіцером поліції відділу поліції №1 Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області лейтенантом поліції Гільовським Артемом Віталійовичем, 27.06.2025 р. близько 10:35 год. по вул. Міцькевича, м. Бережани виявлено факт проведення незаконних валютних операцій зі сторони гр. ОСОБА_1 , який здійснив незаконний обмін валютних цінностей не будучи резидентом і не маючи дозволу Національного банку України на проведення валютних операцій, а саме купив у гр. ОСОБА_2 10 (десять) доларів США по курсу 41.0 грн. за 1 долар, за що заплатив грошові кошти у сумі 410,0 грн. таким чином своїми діями порушив вимоги ст. 6 ЗУ «Про валюту та валютні операції» від 21.06.2018 № 2473-VIII. Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 162 КУпАП.

ОСОБА_1 на розгляд справи про адміністративне правопорушення не з`явився, про день час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення захисник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 пояснив, що ОСОБА_1 дій вказаних у протоколі про адміністративне правопорушення не вчиняв, а лише взяв десять доларів США, як заставу.

Допитаний під час розгляду справи про адміністративне правопорушення 11 серпня 2025 року ОСОБА_4 , пояснив, що протокол про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 склав він, так як від працівника УСР в Тернопільській області ОСОБА_5 надійшов рапорт відповідно до якого ним було встановлено, що гр. ОСОБА_1 , 05.11.1971 ймовірно незаконно продав 10 американських доларів ОСОБА_2 , до вказаного рапорта не було додано жодних доказів. У зв`язку з тим, що під час спілкування з ОСОБА_1 (вказана розмова фіксувалася на нагрудну камеру поліцейського) останній визнавав факт вчинення ним правопорушення, на останнього було складено протокол про адміністративне правопорушення. Чому такі відеозаписи не долучено до матеріалів справи про адміністративне правопорушення пояснити не зміг також не зміг пояснити, чому в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено жодних свідків.

Відповідно до рапорта дільничного офіцера поліції СППП відділу поліції №1 Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області Артема Гільовського від 02.09.2025 року «в ході проведення перевірки обставин місця події, відео фіксація даного правопорушення відсутня, свідків-очевидців, які могли б підтвердити факт вчинення правопорушення, не має».

Ст. 162 КУпАП передбачено відповідальність за незаконні скуповування, продаж, обмін, використання валютних цінностей як засобу платежу або як застави. Санкцією вказаної статті передбачено відповідальність у виді попередження або накладення штрафу від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією валютних цінностей.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ч.1 ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Ч.2 ст. 251 КУпАП встановлено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Розгляд справ про адміністративне правопорушення врегульовано главою 22 КУпАП, де в ст. 279 КУпАП встановлено, що розгляд справи розпочинається з представлення посадової особи, яка розглядає дану справу. Посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Виходячи з системно-логічного тлумачення вказаних норм законодавства, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на підставі протоколу про адміністративне правопорушення в межах, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, шляхом перевірки за допомогою доказів, доданих до справи про адміністративне правопорушення, наявності відомостей, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення та встановлення в діях особи складу адміністративного правопорушення, передбаченого відповідною нормою КУпАП, що зазначена у протоколі про адміністративне правопорушення.

У справі «Малофєєва проти росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) встановив, серед іншого, порушення ч.3 ст.6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства РФ така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв`язку з цим, на думку ЄСПЛ, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення. Таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.

У справі «Карелін проти росії» («Каrеlіn v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, ЄСПЛ зазначив, що за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення частини 1 статті 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

З огляду на зазначене, ЄСПЛ дійшов висновку, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, а також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Оцінюючи докази наявні в справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності приходжу до висновку, що провадження в справі слід закрити за відсутністю в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 162 Кодексу України про адміністративні правопорушення, оскільки наведені в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД № 735118 відомості про вчинення ОСОБА_1 27.06.2025 року близько 13:35 год. незаконного обмін валютних цінностей, а саме купівлі у гр. ОСОБА_2 10 (десять) доларів США по курсу 41.0 грн. за 1 долар, за що заплатив грошові кошти у сумі 410,0 грн., не доводяться доказами доданими до справи. А суд, змінивши на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, - неминуче перебере на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 247, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження в справі щодо ОСОБА_1 за ст. 162 Кодексу України про адміністративні правопорушення за відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 162 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: