ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.09.2025 року м. Житомир

Богунський районний суд міста Житомира у складі:

головуючого судді Болейка А.П.,

секретаря Бордюг В.В.,

з участю:

прокурора Крігер Л.Ю.,

особи, яка притягається до

адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

захисника Козуб О.М.

розглянув у відкритому судовому засіданні справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючої директором ліцею № 19, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

ОСОБА_1 , будучи у період з 01.10.2007 по теперіпшій час виконуючою директором ліцею № 19 м. Житомира (до 02.09.2022 загальноосвітньої школи № 19 міста Житомира) та відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (надалі - Закону) суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, порушила вимоги ст. 28 Закону щодо запобігання та врегулювання конфлікту Інтересів.

Відповідно до листа виконавчого комітету Житомирської міської ради № 29/3201 від 11.07.2025 ОСОБА_2 перебуває на посаді директора ліцею № 19 м. Житомира (до 02.09.2022 загальноосвітньої школи № 19 міста Житомира) з 01.10.2007 року.

Рішенням 21 сесії Житомирської міської ради восьмого скликання №557 від 02.09.2022 «Про зміну найменування закладів загальної середньої освіти Житомирської міської територіальної громади» змінено найменування закладів загальної середньої освіти, зокрема загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 19 м. Житомира на Ліцей № 19 міста Житомира.

Відповідно до Статуту ліцею № 19 міста Житомира (Нова редакція), затвердженого наказом Департаменту освіти Житомирської міської ради №194 від 21.09.2022 року Ліцей № 19 є юридичною особою та відповідно до статті 81 Цивільного кодексу юридичною особою публічного права, засновником ліцею № 19 є Житомирська міська рада (п.1.8 Статуту), ліцей № 19 у своїй діяльності підпорядкований і підзвітний департаменту освіти Житомирської міської ради (п. 1.9. Статуту).

Приписами статті 3 Закону визначено коло осіб, на яких поширює свою дію ЗУ «Про запобігання корупції», зокрема підпунктом «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону, передбачено його розповсюдження на посадових осіб юридичних осіб публічного права.

Отже, ОСОБА_1 є суб`єктом відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, у тому числі за ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 23 Закону України від 02.07.15 р. № 580-VIII «Про Національну поліцію визначено, що поліцейський. для виконання завдань, покладених на поліцію, вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень, припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення. Пунктом б «Положення про Національну поліцію України», затвердженого постановою КМУ від 28.10.15 р. № 877, передбачено, що Національна поліція для виконання покладених на неї завдань має право одержувати в установленому законодавством порядку від державних органів та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та їх посадових осіб, а також громадян та їх об`єднань інформацію, документи і матеріали, необхідні для виконання покладених на неї завдань. 20.06.2025 на адресу ліцею № 19 міста Житомира від УСР в Житомирській області ДСР НП України спрямовано запит № 71561-2025, щодо надання інформації стосовно директора ліцею №19 м. Житомира та повідомлено про підстави збору доказів. 24.06.2025 до УСР в Житомирській області ДСР НП України від ліцею № 19 міста Житомира надійшла відповідь від 24.06.2025 за № 442 за підписом директора ліцею № 19 міста Житомира ОСОБА_1 , якою відмовлено у наданні запитуваної інформації. 26.06.2025 на адресу ліцею № 19 міста Житомира від УСР в Житомирській області ДСР НП України повторно спрямовано запит № 74106-2025, щодо надання інформації стосовно директора ліцею № 19 м. Житомира та повторно повідомлено про підстави збору доказів. 30.06.2025 до УСР в Житомирській області ДСР НП України від ліцею № 19 міста Житомира надійшла відповідь від 30.06.2025 за № 448 за підписом директора ліцею № 19 міста Житомира ОСОБА_1 , якою відмовлено у наданні запитуваної інформації.

Під час підписання відповіді на запит до УСР в Житомирській області ДСР України, у директора ліцею № 19 міста Житомира ОСОБА_1 виник реальний конфлікт інтересів, а саме суперечність між її приватним інтересом, зумовленим прагненням відмовити у наданні стосовно себе, як директора ліцею, запитуваної інформації та копій документів, з метою уникнення перевірки щодо дотримання ним вимог ЗУ «Про запобігання корупції» та посадовими обов`язками директора ліцею щодо обов`язку та можливості надати на запит відповідну інформацію, що вплинуло на об`єктивність та неупередженість прийняття рішення та підписання листа від 30.06.2025 за № 448, яким не надано запитувану інформацію, зокрема стосовно себе, як посадової особи, який підлягає врегулюванню у встановленому Законом порядку.

У відповідності до п.2 ч.1. ст. 28 Закону, особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті З цього Закону зобов`язані повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначено орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Відповідно до листа виконавчого комітету Житомирської міської ради від 11.07.2025 №29/3201 ОСОБА_1 не зверталася з повідомленнями про виникнення у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів в період з 20.06.2025 по 30.06.2025, що також підтверджується письмовими поясненнями ОСОБА_1 .

У відповідності до листа Департаменту освіти Житомирської міської ради № 2043 від 29.07.2025 встановлено, що директор ліцею № 19 міста Житомира Лариса Білоконь в період часу з 20.06.2025 по 01.07.2025 не зверталася до департаменту освіти Житомирської міської ради з повідомленнями про наявність реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Отже, ОСОБА_1 будучи в умовах реального конфлікту інтересів, в частині неповідомлення Житомирської міської ради, як визначений законом орган, не вжила заходів для врегулювання реального конфлікту інтересів, як це передбачено Законом України «Про запобігання корупції.

Таким чином, ОСОБА_1 , незважаючи на встановлені вимоги, не вжила передбачених законом заходів для запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, письмово (або іншим способом) не повідомила Житомирську міську раду та/або Департамент освіти Житомирської міської ради про наявний у неї реальний конфлікт інтересів, з приводу підписання та направлення на адресу УСР в Житомирській області ДСР НП України лист від 30.06.2025 за № 448 за своїм підписом про відмову у наданні стосовно себе запитуваної інформації та копій документів, в якому вбачається приватний інтерес, чим порушила вимоги, що передбачені ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», та вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.172-7 КУпАП.

Крім того, у відповідності до п.3 ч.1. ст. 28 Закону, особи зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону зобов`язані не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до листа виконавчого комітету Житомирської міської ради від 11.07.2025 №29/3201 та листа Департаменту освіти Житомирської міської ради № 2043 від 29.07.2025, ОСОБА_1 не зверталася з повідомленнями про виникнення у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів в період з 20.06.2025 по 01.07.2025, що також підтверджується письмовими поясненнями ОСОБА_1 .

Тобто ОСОБА_1 , будучи директором ліцею № 19 міста Житомира та усвідомлюючи те, що підписання та подання відповіді на запит з відмовою у наданні інформації та копій документів стосується її особисто, вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів, що є грубим порушенням антикорупційного законодавства України.

Отже, підписання та надання 30.06.2025 директором ліцею № 19 міста Житомира ОСОБА_1 відповіді на запит УСР в Житомирській області ДСР НП України за № 8448 з відмовою у наданні інформації та копій документів, які стосуються її особисто, в умовах реального конфлікту інтересів, є порушенням п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону та вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні вказаних правопорушень не визнала та просила визнати її невинуватою, оскільки нічого не порушувала, не надала документи у відповідь на запит УСР в Житомирській області ДСР НП України двічі, оскільки вважає, що не було законних підстав, слідчий незаконно займався збором інформації, провадження просила закрити за відсутністю у її діях складу правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП. Із ЗУ «Про запобігання корупції», що стосується її роботи як директора ознайомлена.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Козуб О.М. в судовому засіданні підтримав своє письмове клопотання про закриття провадження по справам, на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, обгрунтовуючи тим, що письмові запити, направлені Департаментом стратегічних розслідувань, як органом Національної поліції до директора Ліцею № 19 м. Житомира ОСОБА_1 є такими, що суперечать установленому законом порядку збирання доказів та не відповідають приписам п. 36 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію», а тому є такими, що не підлягали задоволенню та виконанню останньою. До того ж зазначає, що невиконання ОСОБА_1 своїх обов`язків щодо надання інформації за запитом підрозділу поліції, не є вчиненням дій в умовах потенційного та реального конфлікту інтересів, оскільки в даному випадку ОСОБА_1 зобов`язана була надавати інформацію на запит поліції від імені комунальної установи, чим спростовується дискреційний характер дій ОСОБА_1 , а тому в її діях відсутні склади адміністративних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 172-7 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП. Вважає, що всупереч вимогам п. 2 ст. 254 КУпАП протоколи про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 складено пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, оскільки відповідно до матеріалів справи, ОСОБА_1 було надано письмові пояснення щодо обставин справи 21.07.2025, а протоколи про адміністративні правопорушення було складено 15.08.2025, що є процесуальним порушенням, тому такі протоколи є недопустимими доказами.

Прокурор у судовому засіданні надала висновок разом із запереченнями на клопотання захисника адвоката Козуба О.М. про закриття провадження, які підтримала в судовому засіданні, посилаючись на судову практику, зазначила, що письмові запити скеровані директору Ліцею №19 м. Житомира УСР в Житомирській області ДСР НП України на підставі ЗУ «Про Національну поліцію» та в межах повноважень, містили відповідні посилання на норми права, а отже були законними. Зокрема, Пунктом 3 ч.1 ст.23 Закону України від 02.07.15 №580-VІІІ «Про Національну поліцію» визначено, що поліцейський для виконання завдань, покладених на поліцію, вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень, припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення. Також, пунктом 6 «Положення про Національну поліцію України», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.15 №877, передбачено, що Національна поліція для виконання покладених на неї завдань має право одержувати в установленому законодавством порядку від державних органів та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та їх посадових осіб, а також громадян та їх об`єднань інформацію, документи і матеріали, необхідні для виконання покладених на неї завдань. Наявність дискреційних повноважень є необхідною передумовою вирішення питання про наявність у діях особи реального конфлікту інтересів, відтак наявність у ОСОБА_1 дискреційних повноважень обумовлена тим, що вона мала право вибору, важливою ознакою якого є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким, одного з правомірних рішень - підписувати лист- відповідь щодо надання чи ненадання інформації та документів по самій собі чи ні, які вона мала можливість вчинити на власний розсуд. Висловила думку про наявність в діях ОСОБА_1 складу правопорушень, передбачених ст.ст. 172-7 ч.1 та 172-7 ч.2 КУпАП та просить накласти на неї адміністративне стягнення в межах санкції статтей. Зазначила, що протоколи було складено без порушень строків, встановлених ст. 254 КУпАП, оскільки фактичним моментом виявлення вчиненого правопорушення, передбаченого ст. 172-7 КУпАП є дата з`ясування всіх необхідних даних, зібрання доказів щодо наявності (або відсутності) ознак складу правопорушення, що у свою чергу співпадає з датою складання протоколу, оскільки за вимогами ч. 1 ст. 254 КУпАП протокол уповноваженою особою складається саме про вчинення правопорушення. Тобто, моментом виявлення правопорушення є момент складення протоколу, оскільки зібрані матеріали та фактичні дані потребують ґрунтовного аналізу і опрацювання, після чого може бути зроблено висновок про наявність у діях особи складу адміністративного правопорушення.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції визнано поняття потенційного та реального конфлікту інтересів. Зокрема:

Потенційний конфлікт інтересів наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Реальний конфлікт інтересів суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень (ст. 1 Закону).

Приватний інтерес будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях

Враховуючи наведені визначення, конфлікт інтересів може існувати у особи в ситуації, коли одночасно наявні такі його складові: 1) в особи є приватний інтерес; 2) в особи наявні службові повноваження, під час реалізації яких вона може на власний розсуд вчиняти дії, приймати рішення саме з питання, у якому в неї наявний приватний інтерес; 3) такі службові повноваження мають дискреційний характер (тобто є такими, коли особа може на власний розсуд обирати з кількох юридично допустимих дій, рішень).

Саме сукупність зазначених факторів дає підстави стверджувати, що приватний інтерес особи може впливати на об`єктивність та неупередженість під час вчинення особою дії, прийняття рішення, а отже, в особи є конфлікт інтересів.

За відсутності принаймні однієї із складових службових повноважень дискреційного характеру та/або приватного інтересу конфлікт інтересів не виникає.

Предметом доказування у справі про притягнення до відповідальності за ст. 172-7 КУпАП є доведеність наявності ситуації, за якої приватна заінтересованість особи впливає на об`єктивність виконання ним службових чи представницьких повноважень, за якої існує можливість виникнення протиріччя між приватним інтересом особи і публічними, що може поставити під сумнів справедливість прийнятого рішення чи вчинення публічним діячем інших дій.

Відповідно до листа виконавчого комітету Житомирської міської ради № 29/3201 від 11.07.2025 ОСОБА_2 перебуває на посаді директора ліцею № 19 м. Житомира (до 02.09.2022 загальноосвітньої школи № 19 міста Житомира) з 01.10.2007 року.

Рішенням 21 сесії Житомирської міської ради восьмого скликання № 557 від 02.09.2022 «Про зміну найменування закладів загальної середньої освіти Житомирської міської територіальної громади» змінено найменування закладів загальної середньої освіти, зокрема загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 19 м. Житомира на Ліцей № 19 міста Житомира.

Відповідно до Статуту ліцею № 19 міста Житомира (Нова редакція) затвердженого наказом Департаменту освіти Житомирської міської ради № 194 від 21.09.2022 року Ліцей № 19 є юридичною особою та відповідно до статті 81 Цивільного кодексу юридичною особою публічного права, засновником ліцею № 19 є Житомирська міська рада (п.1.8 Статуту), ліцей № 19 у своїй діяльності підпорядкований і підзвітний департаменту освіти Житомирської міської ради (п. 1.9. Статуту).

Приписами статті 3 Закону визначено коло осіб, на яких поширює свою дію ЗУ «Про запобігання корупції», зокрема підпунктом «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону, передбачено його розповсюдження на посадових осіб юридичних осіб публічного права.

Отже, ОСОБА_1 є суб`єктом відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, у тому числі за ч.ч.1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

У відповідності до п. 2 ч. 1. ст. 28 Закону, особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону зобов`язані повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначено орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

За змістом ч.5 ст. 28 Закону у разі існування в особи сумнівів щодо наявності в неї конфлікту інтересів вона має право звернутися за роз`ясненнями до НАЗК. У разі якщо особа не отримала підтвердження про відсутність конфлікту інтресів, вона діє відповідно до вимог, передбачених у цьому розділі Закону.

Відповідно до листа виконавчого комітету Житомирської міської ради від 11.07.2025 №29/3201 ОСОБА_1 не зверталася з повідомленнями про виникнення у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів в період з 20.06.2025 по 30.06.2025, що також підтверджується письмовими поясненнями ОСОБА_1 .

У відповідності до листа Департаменту освіти Житомирської міської ради № 2043 від 29.07.2025 встановлено, що директор ліцею № 19 міста Житомира Лариса Білоконь в період часу з 20.06.2025 по 01.07.2025 не зверталася до департаменту освіти Житомирської міської ради з повідомленнями про наявність реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Відповідно до листа виконавчого комітету Житомирської міської ради від 11.07.2025 №29/3201 та листа Департаменту освіти Житомирської міської ради № 2043 від 29.07.2025, ОСОБА_1 не зверталася з повідомленнями про виникнення у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів в період з 20.06.2025 по 01.07.2025, що також підтверджується письмовими поясненнями ОСОБА_1 .

Статтею 68 Конституції України передбачається, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Як вбачається з роз`яснень, наданих Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ у інформаційному листі «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» № 223-943/0/4-17 від 22 травня 2017 року, аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч. 1 ст. 1 Закону, з урахуванням висновку науково-правової експертизи Ради науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім.В.М. Корецького НАН України від 29 квітня 2016 року № 126/50-е, виконаного на замовлення адвоката, щодо законодавства про боротьбу з корупцією дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: 1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений; 2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; 3) наявність повноважень на прийняття рішення; 4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає.

Отже, встановлені обставини свідчать про те, що директор ліцею № 19 м. Житомира ОСОБА_1 , отримавши лист з УСР в Житомирській області ДСР НП України, який стосувався надання інформації стосовно неї, відмовила у наданні такої інформації, не повідомивши при цьому про наявність реального конфлікту інтересів безпосередньо Житомирську міську раду та/або Департамент освіти Житомирської міської ради.

За таких обставин, суд прийшов до висновку, що у діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 172-7 ч.1, 172-7 ч.2 КУпАП, а саме, неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, та прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Правила, встановлені ст. 36 КУпАП, допускають розгляд одним і тим же органом справ про адміністративні правопорушення відносно особи, яка вчинила кілька адміністративних порушень. Вказані матеріали складені у відношенні однієї особи та знаходяться у провадженні одного органу, уповноваженого на їх розгляд.

У зв`язку з чим, на підставі ст. 36 КУпАП, дані матеріали підлягають об`єднанню в одне провадження, проти чого не заперечували учасники провадження.

Крім того, з огляду на викладене, суд не може покласти в основу свого рішення доводи ОСОБА_1 та її захисника та вважає такими, які надано з метою уникнення відповідальності.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, яка раніше до до адміністративної відповідальності за порушення антикорупційного законодавства не притягалася, ступінь її вини, майновий стан, відсутність обставин, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, суд приходить до висновку про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу, із застосуванням ст. 36 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст.ст.283, 284 КУпАП, суд,

постановив:

Об`єднати в одне провадження справи №295/11301/25 та №295/11303/25 відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення та присвоїти номер справи №295/11301/25.

ОСОБА_1 визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень.

ОСОБА_1 визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двісті п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 4250 (чотири тисячі двісті п`ятдесят) гривень.

Відповідно до ст. 36 КпАП України застосувати до ОСОБА_1 остаточне адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі двісті п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 4250 (чотири тисячі двісті п`ятдесят) гривень.

Штраф стягнути на рахунок: Отримувач ГУК у Жит. обл/ТГ м. Житомир/21081100, Код отримувача (ЄДРПОУ) - 37976485, Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0006797, Код класифікації доходів бюджету 21081100 «Адміністративні штрафи та інші санкції».

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі ДСА України судовий збір в розмірі 605, 60 грн. Отримувач коштів ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача UA0026001, Код класифікації доходів бюджету 22030106.

Роз`яснити особі, щодо якої застосовано адміністративне стягнення, що відповідно до частини 1 статті 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніше як через 15 (п`ятнадцять) днів з дня вручення йому копії постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Відповідно вимог ст. 308 КУпАП, у разі несплати правопорушником штрафу у строк, встановлений ч. 1 ст. 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника. У порядку примусового виконання про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд м. Житомира протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя

Постанова підлягає пред`явленню до виконання протягом трьох місяців з дня винесення постанови.