Провадження № 3/761/5971/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2025 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Циктіч Віталій Михайлович, розглянувши справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , директора ТОВ «Рестком», яка мешкає за адресою - АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , за ч. 1 ст. 1551 КУпАП,

у с т а н о в и в :

гр. ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора ТОВ «Рестком» (),16.05.2025 о 21 год. 42 хв., перебуваючи за адресою - м. Київ, вул. Володимирська, 4, (ресторан), всупереч п. 11, 12 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», провела розрахункову операцію через програмний реєстратор розрахункових операцій з порушенням режиму програмування кожного підакцизного товару, а саме - не зазначено код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД. Крім того, суб`єкт господарювання не забезпечив ведення у встановленому законодавством порядку обліку товарних запасів за місцем їх реалізації, а саме - відсутні документи, що підтверджують походження товару (накладні, чеки тощо).

Вказаними діями гр. ОСОБА_1 порушила порядок проведення розрахунків у сфері послуг, за що передбачена адміністративна відповідальність ч. 1 ст. 1551 КУпАП.

Гр. ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленою про день, час та місце розгляду справи, оскільки отримала 05.08.2025 sms-повістку у месенджері «Viber», до суду не прибула, про поважність причини неявки не повідомила. У протоколі про адміністративне правопорушення гр. ОСОБА_1 просила розгляд справи здійснювати у її відсутність.

Суддя враховує, що відповідно ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. У разі відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні «Смірнов проти України», у силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи.

Розумність тривалості судового провадження оцінюється у залежності від обставин справи та з огляду на її складність, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 Конвенції.

Також у своїх рішеннях Європейський суд неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З викладеного витікає, що судом вжиті необхідні заходи для забезпечення участі гр. ОСОБА_1 у розгляді справи, тому наведені вище обставини дають підстави для висновку про свідоме ухилення гр. ОСОБА_1 від явки до суду.

Суддя, дослідивши матеріали справи - протокол про адміністративне правопорушення від 20.06.2025 № 2916, акт фактичної перевірки від 20.06.2025 № 53075/Ж5/26/15/07/41034916, інші долучені документи, дійшов висновку про таке.

Частина 1 статті 1551 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері послуг.

Як вбачається з акту перевірки від 20.06.2025 гр. ОСОБА_1 , будучи посадовою особою суб`єкта господарювання, тобто суб`єктом здійснення розрахункових операцій, провела розрахункову операцію через програмний реєстратор розрахункових операцій з порушенням режиму програмування кожного підакцизного товару, а саме - не зазначено код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, а також не забезпечила ведення у встановленому законодавством порядку обліку товарних запасів за місцем їх реалізації, а саме - відсутні документи, що підтверджують походження товару (накладні, чеки тощо), що свідчить про наявність у діях останньої складу адміністративного проступку, передбаченого ч. 1 ст. 1551 КУпАП.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення судом враховані характер правопорушення, ступінь вини правопорушника, майновий стан останнього.

Приймаючи до уваги викладене, керуючись ст. 283, 284 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в:

гр. ОСОБА_1 піддати адміністративному стягненню за ч. 1 ст. 1551 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) грн. 00 коп.

Стягнути з гр. ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником упродовж десяти днів з дня її винесення через Шевченківський районний суд м. Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст. 307-308 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладання штрафу, а у разі оскарження постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.

Суддя В.М. Циктіч