Справа № 355/1360/25
Провадження № 3/355/501/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2025 року селище Баришівка

Суддя Баришівського районного суду Київської області Чехов С.І. розглянувши протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №711115 від 29 червня 2025 року, що надійшов від ВП №1 Броварського РУП ГУНП в Київській області відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаюча: АДРЕСА_1 , у скоєнні нею адміністративного правопорушення передбаченого ч. 3 ст.173-2 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення вказано, що 29 червня 2025 року о 02 год. 10 хв. по АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 умисно висловлювала образи, нецензурну лайку в сторону свого батька ОСОБА_2 , що проживає разом з нею за вказаною адресою, чим завдала шкоди його психічному здоров`ю, чим вчинила домашнє насильство психологічного характеру, вчинено повторно, за що передбачена відповідальність за ч. 3 ст.173-2 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином про причину неявки до суду не повідомляла. Додатково в протоколі про адміністративне правопорушення повідомлений про місце розгляду справи.

Відповідно до ст.278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про часі місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Як слід з ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення, слід прийти до висновку про закриття провадження по справі з наступних підстав.

Посадова особа, яка складала протокол про адміністративне правопорушення описуючи подію адміністративного правопорушення, а далі кваліфікувала дії адміністративного правопорушниці ОСОБА_1 за ч.3 ст.173-2 КУпАП зазначивши як повторне протягом року вчинення порушення, передбаченого частинами першою або другою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню.

Однак в матеріалах справи відсутня копія постави про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст. 173-2 або ч.2 ст. 173-2 КУпАП, що давало б можливості встановити кваліфікуючу ознаку повторності.

Відповідно до вимог ч. 2ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу. Суд лише оцінює докази з точки зору їх достатності, достовірності, допустимості і належності.

Суддя не вправі самостійно вносити доповнення, зміни у протоколи про адміністративні правопорушення, витребувати додаткові докази у справі, оскільки це є недопустимим, що буде свідчити про необ`єктивність, упередженість судді при розгляді справи, порушенням права на захист, рівності сторін процесу.

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Малофєєва проти Росії», серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

У рішенні у справі «Карелін проти Росії»(«Karelin v. Russia»,заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Згідно зі ст.7 КУпАПпровадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Оскільки, посадовою особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення не долучено відповідних доказів, які б відобразили об`єктивну сторону правопорушення, з урахуванням вказаних рішень ЄСПЛ слід вважати, що фабула адміністративного протоколу не відповідає обставинам справи, усунення цих недоліків призведе до порушення ст. 6 Конвенції, тому провадження у справі підлягає закриттю в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3ст.173-2 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо відсутній склад адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.7,173-2, 247, 283, 284, 287 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 173-2 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів до Київського апеляційного суду, шляхом подачі скарги через Баришівський районний суд Київської області.

Суддя Баришівського районного суду Сергій ЧЕХОВ