Справа № 365/802/25
Номер провадження: 3/365/309/25
ПОСТАНОВА

іменем України

"26" вересня 2025 р. селище Згурівка

Суддя Згурівського районного суду Київської області Солдатова Т.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 3, за участі особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , справу про адміністративне правопорушення за адміністративним матеріалом, який надійшов від Сектору поліцейської діяльності № 2 Відділу поліції № 1 Броварського РУП ГУНП в Київській області відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, уродженця с. Нова Олександрівка Згурівського району Київської області, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонера, який працює трактористом в ТОВ «Краєвид»,

за ч. 1 ст. 173-2, ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И Л А:

26 вересня 2025 року до Згурівського районного суду Київської області надійшло два адміністративні матеріали відносно однієї особи - ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП (справа № 365/802/25, номер провадження 3/365/309/25) та за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП (справа № 365/803/25, номер провадження 3/365/310/25), які, згідно з протоколами автоматизованого розподілу судової справи між суддями, передані для розгляду судді Солдатовій Т.М.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Пунктом 6 Розділу ІІІ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 року № 814 визначено, що у разі об`єднання судових справ (матеріалів кримінального провадження) в одну їй присвоюється єдиний унікальний номер тієї з об`єднаних справ (матеріалів), яка надійшла до суду першою. Відповідно до постанови (ухвали) суду вноситься інформація в АСДС під номером об`єднаної справи (матеріалів кримінального провадження) та відмітки про об`єднання справ (матеріалів кримінального провадження) із зазначенням номера нової судової справи (матеріалів кримінального провадження).

У зв`язку з тим, що протоколи про адміністративні правопорушення складено відносно однієї особи

ОСОБА_1 та справи за ними розглядаються одночасно одним і тим же суддею, враховуючи вимоги ст. 36 КУпАП, суддя вбачає за необхідне об`єднати справи про адміністративні правопорушення: № 365/802/25 (номер провадження 3/365/309/25) та № 365/803/25 (номер провадження 3/365/310/25), в одне провадження та об`єднаній справі визначити № 365/802/25, номер провадження 3/365/309/25.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 855264 від 14.09.2025, 14.09.2025 приблизно о 18 годині 00 хв. за адресою АДРЕСА_2 ОСОБА_1 вчинив домашнє насилля психологічного характеру відносно ОСОБА_2 , а також фізичного, а саме ображав нецензурною лайкою, штовхав його, внаслідок чого була завдана, чим була завдана шкода морального психологічн. здоров`я ОСОБА_2 , чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 855263 від 14.09.2025, 14.09.2025 приблизно о 18 годині 00 хв. за адресою АДРЕСА_2 ОСОБА_1 вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно своєї співмешканки ОСОБА_3 , а саме ображав нецензурними словами, чим була завдана психологічна шкода здоров`ю ОСОБА_3 , чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Прокурор, повідомлений про розгляд справи з огляду на рішення Європейського суду з прав людини від 20.09.2016 у справі «Карелін проти Росії» щодо визнання порушення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод в частині неупередженості суду через відсутність сторони звинувачення у справі про адміністративне правопорушення, а також з огляду на повноваження прокурора, визначені статтею 250 КУпАП, на розгляд справи не з`явився, що не перешкоджає розгляду.

В судовому засіданні особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , свою вину не визнав та пояснив наступне. На той час він проживав в АДРЕСА_2 , разом з його співмешканкою ОСОБА_4 та її сином ОСОБА_5 . 14.09.2025 до них в гості приїхала його дочка та вони разом з ОСОБА_6 та ОСОБА_7 сіли обідати. Вони всі пили спиртні напої. Йому теж запропонували, але він відмовився та пішов відпочивати. Через деякий час вийшов на подвір`я подивитись на господарство. Дочка, ОСОБА_6 та її син сиділи за столом та були вже п`яні. Він мовчки пішов, дав їсти курям і свині. Потім підійшов до них та запитав у ОСОБА_6 , чи давала вона їсти собакам. Але ОСОБА_6 почала на нього кричати, ображати нецензурними словами. Він нагнувся до неї та спитав, що вона від нього хоче, і тут підійшов її син ОСОБА_8 та став навпроти нього. ОСОБА_8 має проблеми зі слухом, тому він його відсунув (легенько відштовхнув) правою рукою в сторону, взяв гроші та поїхав в магазин. Він нікого не бив та не матюкав. Коли повернувся, то вже була поліція. Він не розуміє, за що вони з ним так. Разом прожили 5 років. Після цього випадку він переїхав у свій будинок в АДРЕСА_1 .

У судовому засіданні досліджено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 855264 від 14.09.2025 та протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 855263 від 14.09.2025.

Крім того, досліджено додані до обох протоколів докази (до обох протоколів додані однакові докази), а саме:

-рапорт поліцейського, в якому вказано, що 14.09.2025 о 18 год. 18 хв. надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 14.09.2025 о 18:13 за адресою Кропивницький район м. Кропивницький, вул. Вокзальна, будю 58, заявниця, перекладач нечуючих людей, повідомила, що в неї на відеозв`язку особа ОСОБА_2 віком 34 років повідомив, що потрібна допомога поліції в АДРЕСА_2 , там вітчим розпускає руки на нього та його матір. Заявник ОСОБА_9 . Результат відпрацювання: відносно ОСОБА_1 складено адміністративні протоколи за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП (ВАД855264) (ВАД855263) та винесено ТЗП (АА523438) (АА520040);

-форма оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, згідно з якою рівень небезпеки «низький»;

-тимчасові заборонні приписи серії АА № 523438, серії АА № 520040;

-письмові пояснення ОСОБА_1 , де зазначено, зокрема, що 14.09.2025 близько 18 год. 00 хв. він перебував за місцем свого проживання разом зі своєю співмешканкою ОСОБА_3 та її сином ОСОБА_2 , в цей час відбулася суперечка, під час якої він штовхнув ОСОБА_2 ;

-письмові пояснення ОСОБА_3 , в яких зазначено, що 14.09.2025 близько 18 год. 00 хв. вона перебувала за місцем свого проживання разом зі своїм співмешканцем ОСОБА_1 та сином ОСОБА_2 , де вживали спиртні напої, після чого з невідомих причин ОСОБА_1 почав вчиняти сварку відносно неї та її сина, під час якої ОСОБА_1 кидався в бійку, ображав нецензурними словами. Після цього вони викликали поліцію;

-письмові пояснення ОСОБА_2 , в яких зазначено, що 14.09.2025 приблизно о 18 год. вітчим сварився з його мамою, хотів нанести удар. Він хотів заступитися, але вітчим його відштовхнув. Було неприємно, він відштовхував усіх навіть свою доньку. Це відбувається вже не вперше, просить, щоб він уїхав та більше не повертався;

-довідка про те, що ОСОБА_1 протягом року протягом року притягувався до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 126 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності суддя дійшла наступних висновків.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частина 1 статті 173-2 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення домашнього насильства, тобто умисного вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», під домашнім насильством слід вважати будь-які діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

При цьому, психологічне насильство - це форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» діяльність, спрямована на запобігання та протидію домашньому насильству, ґрунтується, зокрема, на таких засадах: належна увага до кожного факту домашнього насильства під час здійснення заходів у сфері запобігання та протидії домашньому насильству; врахування непропорційного впливу домашнього насильства на жінок і чоловіків, дітей та дорослих, дотримання принципу забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків під час здійснення заходів у сфері запобігання та протидії домашньому насильству; визнання суспільної небезпеки домашнього насильства та забезпечення нетерпимого ставлення до будь-яких проявів домашнього насильства.

Під психологічним насильством в сім`ї слід розуміти насильство, пов`язане з дією одного члена сім`ї на психіку іншого члена сім`ї шляхом словесних образ або погроз, переслідування, залякування, якими навмисно спричиняється емоційна невпевненість, нездатність захистити себе, що завдає шкоду психічному здоров`ю.

Системний аналіз існуючого національного та міжнародного законодавства свідчить про те, що домашнє насильство істотно відрізняється від звичайних конфліктних відносин, оскільки має певні ознаки та характеризується тим, що особа, яка застосовує домашнє насильство, маючи значну перевагу в своїх можливостях, діє умисно з наміром досягти бажаного результату, який полягає у заподіянні шкоди потерпілому шляхом порушення його прав і свобод.

У той час, як під конфліктом необхідно розуміти такий стан взаємовідносин, який характеризується наявністю зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що може призвести до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями; ситуація, в якій кожна зі сторін намагається зайняти позицію, що несумісна з інтересами іншої сторони.

Виникнення конфлікту залежить не лише від об`єктивних причин, але й від суб`єктивних факторів, до яких необхідно віднести власні уявлення учасників конфлікту про себе, свої потреби, мотиви, життєві цінності та ставлення до іншої сторони конфлікту.

Домашнє насильство вчиняється шляхом порушення основних прав та свобод іншого члена сім`ї та призводить або може призвести до заподіяння шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, при якому має місце перевага сил того, хто скоює ці дії, що унеможливлює самозахист особи, котра страждає від цих дій.

У судовому засіданні встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , та між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник конфлікт, в ході якого він відштовхнув ОСОБА_2 .

У протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД № 855264 від 14.09.2025 зазначено, що внаслідок таких дій, як ображання нецензурними словами була завдана психологічна шкода здоров`ю ОСОБА_3 .

У протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД № 855263 від 14.09.2025 зазначено, що внаслідок таких дій, як ображання нецензурною лайкою, штовхання шкода морального психологічн. здоров`ю ОСОБА_2 .

ОСОБА_1 заперечує, що ображав ОСОБА_3 та ОСОБА_2 нецензурними словами, але визнає, що відштовхнув ОСОБА_2 проте без наміру завдати йому шкоди.

ОСОБА_3 у своїх поясненнях не зазначає, що діями, які, згідно з її поясненнями, вчинив відносно неї та сина ОСОБА_1 було завдано шкоди її психічному здоров`ю чи психічному здоров`ю сина.

ОСОБА_2 у своїх письмових поясненнях також не зазначає про завдану йому шкоду діями ОСОБА_1 , лише вказує, що для нього «це було неприємно».

Окрім протоколів про адміністративні правопорушення, будь-яких інших доказів, того, що діями ОСОБА_1 завдано шкоди психічному здоров`ю ОСОБА_3 та/або ОСОБА_2 , матеріали справи не містять.

Наявність завданої шкоди діями правопорушника обов`язковою складовою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Таким чином, матеріали справи не містять беззаперечних доказів вчинення ОСОБА_1 дій, передбачених статтею 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», які б могли бути кваліфіковані як домашнє насильство та містили б склад правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Суддя звертає увагу на те, що обов`язок довести наявність ознак домашнього насильства в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, в тому числі заподіяння шкоди фізичному чи психічному здоров`ю потерпілого (наявність в діях особи складу правопорушення, передбаченого ст. 173-2 КУпАП) покладається на посадову особу, яка складає протокол про адміністративне правопорушення.

Згідно Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 р. № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні, у тому числі і закріпленої у статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п.43 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008 р., доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Згідно правової позиції, яка міститься у постанові Верховного Суду від 08.07.2020 р. у справі № 463/1352/16-а, у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, яка притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, з урахуванням встановлених обставин, суддя дійшла висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, що є підставою для закриття провадження в даній справі.

На підставі наведеного та керуючись ст. 247 ч. 1 п. 1, 283-285, 287, 294 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

Об`єднати справи про адміністративні правопорушення: № 365/802/25, номер провадження 3/365/309/25 та № 365/803/25, номер провадження 3/365/310/25, в одне провадження та об`єднаній справі визначити № 365/802/25, номер провадження 3/365/309/25.

Провадження у справі про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2, ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає чинності з наступного дня після закінчення строку на її оскарження, визначеного цим Кодексом, а у випадку такого оскарження - з дня набрання законної сили рішенням за результатами такого оскарження, яке винесено за наслідками розгляду справи по суті.

Постанова судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Згурівський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Т.М. Солдатова