Провадження № 3/761/8038/2025
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2025 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Романишена І.П., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Шевченківського управління поліції ГУНП у м. Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.173-2 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення Серії ВАД №634930 13.09.2025р. о 03:00 год. за адресою: АДРЕСА_1 гр. ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно батька, а саме: словесно ображав нецензурною лайкою, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.173-2 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час і місце судового розгляду був повідомлений належним чином, клопотання про відкладення розгляду справи від нього не надходило.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

У поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Крім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження та добросовісно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 та «Трух проти України», заява №50966/99 від 14.10.2003).

З матеріалів адміністративно справи вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення було складено у присутності ОСОБА_1 , про що свідчить підпис останнього у протоколі, отже останньому було відомо про існування судового провадження відносно нього.

З огляду на викладене, судом не встановлено поважності причини неявки ОСОБА_1 до суду, що на переконання суду, відповідно до вимог ч. 1 ст. 268 КУпАП не є перешкодою для розгляду адміністративної справи про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 173-2 КУпАП, а тому суд вважає за можливе надати оцінку фактам, викладеним у протоколі про адміністративне правопорушення та доказам, долученим до матеріалів, за відсутності останнього.

Суддя, дослідивши матеріали справи - протокол про адміністративне правопорушення від 13.09.2025 серії ВАД № 634930, який складений уповноваженою особою, рапорт, постанову судді Шевченківського районного суду м. Києва від 25.04.2025 року, дійшов наступного висновку.

Статтею 173-2 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності), зокрема, фізичного та психологічного характеру, внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Відповідно до положень Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» (далі - Закон) домашнє насильство - це діяння фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються, зокрема, між родичами.

У силу п. 14 ст. 1 Закону психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи.

Відповідно до п. 17 ст. 1 Закону фізичне насильство - форма домашнього насильства, що включає серед іншого нанесення побоїв, заподіяння тілесних ушкоджень різного ступеня тяжкості та вчинення інших правопорушень насильницького характеру.

З постанови Шевченківського районного суду міста Києва від 25.04.2025 (справа №761/11919/25) вбачається, що ОСОБА_1 підданий адміністративному стягненню за ч. 3 ст. 173-2 КУпАП у виді штрафу, а також направлено ОСОБА_1 на проходження програми для кривдників строком на три місяці, що свідчить про повторне вчинення останнім правопорушення за ст. 173-2 КУпАП протягом року, тому ОСОБА_1 підлягає відповідальності за ч. 3 ст. 173-2 КУпАП.

Враховуючи викладене, суддя дійшов висновку, що гр. ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 173-2 КУпАП, оскільки матеріалами справи доведено, що останній у порушення вимог Закону вчинив домашнє насильство відносно батька ОСОБА_2 .

Крім того, відповідно до ст. 39-1 КУпАП у разі вчинення домашнього насильства суд під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про направлення особи, яка вчинила домашнє насильство, на проходження програми для таких осіб, передбаченої Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству».

Згідно з ч. 6 ст. 28 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» кривдника може бути направлено судом на проходження програми для кривдників на строк від трьох місяців до одного року у випадках, передбачених законодавством.

Суб`єктами, відповідальними за виконання програм для кривдників, є місцеві державні адміністрації та органи місцевого самоврядування, які організовують та забезпечують проходження кривдниками таких програм (ч. 1, 2 ст. 28 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству»).

Таким чином, суд, вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення, з метою припинення вчинення ОСОБА_1 домашнього насильства у майбутньому, зміни його насильницької поведінки, формування нової неагресивної психологічної моделі поведінки у приватних стосунках зі своїми рідними та близькими, відповідального ставлення до своїх вчинків та їх наслідків, вважає за необхідне одночасно вирішити питання про направлення останнього на проходження програми для кривдників, передбаченої Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству».

Керуючись ст.ст. 247, 256, 278, 284 КУпАП, ст. 28 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 173-2 КУпАП, та застосувати до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі вісімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1 360 (одна тисяча триста шістдесят) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп.

Направити ОСОБА_1 до Центру у справах сім`ї та жінок Шевченківського району м. Києва (м. Київ, вул. Олени Теліги, 43) для проходження програми для кривдників, передбаченої Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» строком на 6 (шість) місяців.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі неявки для проходження програми для кривдників або ухилення від проходження програми без поважних причин суб`єкти, відповідальні за виконання програм для кривдників, надають протягом трьох робочих днів письмове повідомлення про це уповноваженому підрозділу органів Національної поліції України для вжиття заходів. Притягнення кривдника до відповідальності за непроходження програми для кривдників не звільняє його від обов`язку пройти таку програму.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду упродовж десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст. 307-308 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладання штрафу, а у разі оскарження постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА