Справа № 211/8943/25
Провадження № 3/211/3928/25
ПОСТАНОВА

іменем України

30 вересня 2025 року суддя Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Ніколенко Д.М., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, директора ТОВ «ТВК УКРПРОМПОСТАЧ», який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,

-за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,

за участю представника особи, відносно якої складено протокол адвоката Стригунової Г.І.,-

встановив:

24.07.2025 головним державним інспектором відділу перевірок у сфері обслуговування добувної промисловості та металургійного виробництва управління податкового аудиту Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Москальцем А.В., складено протокол про адміністративне правопорушення № 1270, відповідно до якого при проведенні документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «ТВК УКРПРОМПОСТАЧ» не підтверджено залишки ТМЦ у складських приміщеннях, в результаті чого завищено від`ємне значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (показник рядка 21 Декларації), за квітень 2025 року у сумі 1 221 602 грн., занижено податок на додану вартість, що підлягає сплаті до Державного бюджету України, за квітень 2025 року у сумі 445 656 грн.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Представник ОСОБА_1 адвокат Стригунова Г.І. просила закрити провадження по справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, про що надала відповідне клопотання.

Ураховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути справу по суті відповідно до положень до ст. 268 КУпАП за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суд, відповідно до вимог ст.ст.245, 280 КУпАП, повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші факти, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події та складу адміністративного правопорушення доводиться шляхом подання доказів.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення доходить таких висновків.

Частиною 1 статті 163-1 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Відповідно до пункту 198.5 статті 198ПК України обов`язок нарахувати податкові зобов`язання з ПДВ у платника податків виникає тоді, коли, зокрема, ТМЦ, які придбані для використання в господарській діяльності починають використовуватись в неоподаткованих операціях або у разі, якщо на момент перевірки платника податку контролюючим органом в акті

вибіркової (часткової) інвентаризації, проведеної платником податку на вимогу такого органу, виявлено недостачу придбаних таким платником товарів, для цілей розділу V цього кодексу такі товари вважаються використаними в операціях, що не є господарською діяльністю.

Таким чином, проведення платником податку на вимогу контролюючого органу під час проведення податкової перевірки інвентаризації товарів та складання відповідного акту (в матеріалах справи такий акт відсутній) є єдиним встановленим законом способом доказування нестачі чи наявності товарів у платника податку і, відповідно, використання чи невикористання платником податку таких товарів в операціях, що не є господарською діяльністю платника податку.

Вказаний висновок викладено Верховним Судом у постановах від 06.02.2020 у справі №807/1556/17, від 26.09.2023 у справі №640/19859/21.

Крім того, за даними бухгалтерського обліку, наданими для огляду в судовому засіданні, на 30 квітня 2025 року по рахунку 281 «Товари на складі» оприбутковано ТМЦ вартістю 8 241 385,94 грн. та нарахованого на неї ПДВ 1 648 277,19 грн. При цьому посадова особа, яка здійснювала перевірку ТОВ «ТВК УКРПРОМПОСТАЧ» та склала протокол про адміністративне правопорушення, жодних доказів про нестачу цих товарів на складі та(або) про їх використання не в господарській діяльності підприємства не зазначила.

На підтвердження вини ОСОБА_1 до протоколу додано лише Акт про результати документальної позапланової виїзної перевірки від 10.06.2025.

Відповідно до правової позиції, зазначеної в постанові КАС ВС від 08 вересня 2020 року у справі № П/811/2893/14, висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і самі собою не породжують правових наслідків для платника податків. Податковий орган не позбавлений права викладати в акті перевірки власні суб`єктивні висновки щодо зафіксованих обставин, та в подальшому, у разі виникнення спору щодо рішень про визначення грошових зобов`язань, що приймаються на підставі такого акту, обґрунтовувати ними власну позицію щодо наявності певних допущених платником податків порушень, а оцінка акту перевірки, в тому числі і оцінка дій посадових осіб податкового органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, а також щодо самих висновків перевірки, надається при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акту.

Частина 2 статтті 251 КУпАП передбачає, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 КУпАП, але всупереч цих вимог, особою, яка склала протокол, не забезпечено відповідного належного та достатнього доказового матеріалу у справі на обґрунтування складеного протоколу про адміністративне правопорушення.

У справах «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року, та «Барбера, Мессеге і Ябардо проти Іспанїї» від 06 грудня 1998 року, Європейський Суд з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначив, що «суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності винуватості особи «поза будь-яким розумним сумнівом» і така «доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою».

Склад правопорушення це наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу загалом.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 283-285 КУпАП, -

постановив:

провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 КУпАП.

Суддя Д.М.Ніколенко