Справа №: 398/5572/25
провадження №: 3/398/1608/25
ПОСТАНОВА

Іменем України

"19" вересня 2025 р. м. Олександрія

Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Шинкаренко І.П., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління патрульної поліції Кіровоградської області, відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП,

ВСТАНОВИВ

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 № 429913 від 21 серпня 2025 року 04 серпня 2024 року о 09 год. 10 хв. в м. Олександрії, по вул. Козацький шлях згідно постанови про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 0000060 від 16 травня 2025 року за фактом ДТП від 04 серпня 2024, на перехресті з вул. Гетьмана Мазепи м. Олександрії, водій ОСОБА_1 рухався в межах населеного пункту зі швидкістю від 73,4 км/год до 79,52 км/год, де дозволена швидкість не більше 50 км/год і як наслідок допустив зіткнення з автомобілем Daewoo Nexia, державний номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_2 в результаті ДТП транспортні засоби тримали механічні пошкодження з матеріальними збитками, а водії транспортного засобу Daewoo Nexia, державний номерний знак НОМЕР_1 , отримав легкі тілесні ушкодження.

Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги п. 12.4, 2.3.б ПДР України, за що передбачена відповідальність за ст. 124 КУпАП.

19 вересня 2025 року захисник ОСОБА_1 адвокат Репалова Ю.А. подала до суду клопотання про закриття провадження у справі, яке мотивує тим, що за фактом ДТП поліцією було складено адміністративний протокол щодо ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , кримінальне провадження одразу не відкривалося з причин відсутності підстав для порушення такого, про що зроблено висновок у Довідці №10620/114-2024 від 26 серпня 2024 року про результати розгляду матеріалів за фактом ДТП від 04 серпня 2024 року. Постановою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 24 листопада 2024 року у справі № 398/4620/24 ОСОБА_2 було визнано винним у вчиненні ДТП (порушення вимог п. 16.11 ПДР не надання переваги на головній дорозі), провадження закрито на підставі ст. 38 КУпАП у зв`язку із закінченням строків притягнення. Лише 16 травня 2025 року було відкрито кримінальне провадження за фактом ДТП. 20 червня 2025 року проведено судово-медичну експертизу, яка через значний час після ДТП встановила лише легкі тілесні ушкодження у ОСОБА_2 . 16 липня 2025 проведена інженерно-транспортна експертиза, яка зробила висновок про можливу вину обох водіїв, проте швидкість руху автомобіля визначена орієнтовно в межах 7379 км/год, без чіткого показника. Кримінальне провадження було закрите за п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України («відсутність в діянні складу кримінального правопорушення»), матеріали передані до поліції для вирішення питання про адміністративну відповідальність. Тобто, суд уже встановив, що винним у вчиненні ДТП є водій ОСОБА_2 , який, виїжджаючи з другорядної дороги, не надав переваги транспортним засобам на головній дорозі (порушення п. 16.11 ПДР). Попри те, що винна в ДТП 04 серпня 2024 року особа за ст.124 КУпАП вже була встановлена постановою суду від 24 листопада 2024 року, правоохоронні органи відкривають кримінальне провадження лише через 9 місяців після ДТП, в межах якого проводять експертизи через 1011 місяців, що є надмірним строком і фактично позбавляє їх доказової цінності. Це є грубим порушенням ст. 214 КПК (обов`язок внести відомості до ЄРДР протягом 24 годин). Таке порушення ставить під сумнів законність усіх здобутих доказів. Крім того, зазначає, що згідно з первинних документів відносно події ДТП від 04 серпня 2025 року, а саме згідно довідки про результати розгляду матеріалів за фактом ДТП від 04 серпня 2024 року №10620/114-2024 від 26 серпня 2024 року підстав для внесення даної події до ЄРДР, з урахуванням ступеню тяжкості тілесних ушкоджень, не було. Отже, питання відкриття кримінального провадження через 9 місяців з підстав, розслідуваних раніше, в результаті чого є винесене судом рішення, яке набрало законної сили, є таким, що суперечить вимогам закону. СМЕ проведена через 10 місяців після ДТП, а інженерна експертиза через 11 місяців. Така затримка позбавляє експертів можливості дослідити належні вихідні дані (сліди гальмування, дорожні умови тощо). В ході кримінального провадження не було встановлено ані підозрюваного, ані обвинуваченого. А кримінальне провадження закрито за відсутністю складу злочину (п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК). Протокол у справі складено 21 серпня 2025 року, у той час як ДТП сталося 04.08.2024 року. Навіть якщо враховувати момент встановлення особи, складання протоколу відбулося понад рік після події, що явно перевищує будь-які розумні строки. Оскільки ДТП сталося 04 серпня 2024 року, а протокол складено 21 серпня 2025 року, трьохмісячний строк для накладення стягнення сплив і це є безумовною підставою для закриття провадження. Також адвокат вважає, що складення протоколу про адміністративне правопорушення відбулось поза межами строку, встановлених на притягнення до відповідальності. Причиною ДТП є саме грубе порушення з боку водія ОСОБА_2 ненадання переваги при виїзді з другорядної дороги. Отже, в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, притягнення ґрунтується на неприпустимих і суперечливих доказах.

У судове засідання ОСОБА_1 та його захисник - адвокат Репалова Ю.А., не з`явились, захисник подала до суду заяву, просила судове засідання провести у їх відсутності, провадження у справі закрити з підстав зазначених у письмовому клопотанні.

Дослідивши матеріали справи, суддею встановлено наступне.

Статтею 245 КУпАП встановлено, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Постановою Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року №14 «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті» передбачено, що при розгляді справ зазначеної категорії необхідно з`ясовувати всі обставини, перелічені у ст.ст. 247, 280 КУпАП.

Відповідно до ст. 280 КУпАП під час розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення суд повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При розгляді справи судом досліджено та проаналізовано матеріали, додані до протоколу про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 № 429913 від 21 серпня 2025 відносно ОСОБА_1 , та встановлено наступне.

Як зазначено у рапорті від 04 серпня 2024 року цього дня до Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області зі служби 102 надійшло повідомлення про те, що 04 серпня 2024 року о 19 год. 19 хв. сталася ДТП. Прибувши на місце, нарядом СРПП Олександрійського РПВ ГУНП в Кіровоградській області встановлено, що водій автомобіля Рено Кенго, номерний знак НОМЕР_2 , ОСОБА_1 , рухаючись головною дорогою по вул. Гетьмана Мазепи у бік міста Кропивницький на перехресті з вул. Козацький Шлях зіткнувся з автомобілем Део Нексія, номерний знак НОМЕР_1 , водій ОСОБА_2 , який рухався по другорядній дорозі вул. Козацький Шлях. Внаслідок зіткнення обидва автомобілі тримали механічні пошкодження з матеріальними збитками, водій ОСОБА_2 госпіталізований до міської лікарні разом з пасажиром ОСОБА_3 , у водія ОСОБА_1 тілесні ушкодження відсутні. На місце події викликано СОГ для подальшого розгляду справи.

Слідчим СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області 04 серпня 2024 року проведено огляд місця дорожньо-транспортної пригоди, про що складено відповідний протокол та додаток до нього схему місця ДТП.

За результати розгляду матеріалів та проведеної перевірки за фактом вказаної ДТП старшим слідчим СУ ГУНП у Кіровоградській області складено довідку від 26 серпня 2024 року № 10620/114-2024, згідно з якою встановлена відсутність складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 286 КК України, підстав для внесення відомостей до ЄРДР немає, а вбачаються ознаки адміністративного правопорушення учасників ДТП водіїв ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Також зазначено, що матеріали відносно зазначених осіб направлено для вирішення питання про притягнення останніх до адміністративної відповідальності.

З наданих до суду захисником матеріалів, судом встановлено, що відносно водія ОСОБА_2 було складено протокол про адміністративне правопорушення за фактом вказаної ДТП та постановою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 12 листопада 2024 року у справі № 398/4620/24 ОСОБА_2 визнано винним у порушенні п. 16.11 ПДР України та вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, провадження у справі закрито у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що 16 травня 2025 року за фактом ДТП, яка сталася 04 серпня 2024 року за участю транспортних засобів під керуванням водіїв ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , внесено відомості про кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 286 КК України за № 0000060 від 16 травня 2025 року та у короткому викладі обставин, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, зазначено, зокрема, що заява про ДТП 04 серпня 2024 року зареєстрована 04 серпня 2024 року у ЄО Олександрійському РВП ГУНП в Кіровоградській області за № 16294, однак у порушення вимог ст. 214 КПК України відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР із попередньою кваліфікацією, передбаченою ч. 1 ст. 286 КК України, не внесено.

Після внесення відомостей до ЄРДР розпочате досудове розслідування за фактом вказаної ДТП та проведено наступні слідчі дії: допит свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , що підтверджується відповідними протоколами допиту, судово-медичну експертизу по медичній документації ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що підтверджується висновками експерта № 89 від 20 червня 2025 року та № 90 від 20 червня 2025 року, судову інженерно-транспортну експертизу, що підтверджується висновком експерта від 16 липня 2025 року № СЕ-19/112-25/10142-ІТ.

За результатом проведеного досудового розслідування слідчим постановою від 31 липня 2025 року кримінальне провадження № 0000060 від 16 травня 2025 року закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, копії матеріалів відносно ОСОБА_1 постановлено направити начальнику Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області для вирішення питання щодо притягнення останнього до адміністративної відповідальності.

Далі матеріали направлено до Управління патрульної поліції в Кіровоградській області для вирішення питання про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за фактом ДТП від 04 серпня 2024 року.

21 серпня 2025 року відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 № 429913 за ст. 124 КУпАП та направлено до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області для розгляду.

Так, диспозицією ст. 124 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна.

Відповідно до ст. 254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженою на те посадовою особою. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Суддя зазначає, що складання протоколу є процесуальною дією суб`єкта владних повноважень, яка спрямована на фіксацію адміністративного правопорушення та відповідно до статті 251 КУпАП є предметом оцінки суду як доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Верховний Суд у постанові від 22 червня 2023 року у справі № 752/5417/19, сформував висновок про те, що протокол є носієм доказової інформації, яка в подальшому може бути використана органом, який здійснює розгляд справи про адміністративне правопорушення з метою прийняття рішення щодо наявності або відсутності складу адміністративного правопорушення в діях особи.

Своєю чергою оцінку доказів, зібраних та зафіксованих патрульним поліцейським, та правову кваліфікацію дій особи, стосовно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, встановлених на підставі цих доказів, здійснює суд під час розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Згідно зі статтею 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Суд під час розгляду справи про адміністративне правопорушення встановлює, зокрема, чи відповідає протокол вимогам закону, чи його складено відповідно до вимог КУпАП, чи достатньо матеріалів та доказів для притягнення особи до адміністративної відповідальності тощо.

За таких обставин, складення протоколу поза межами строку, визначеного ст. 254 КУпАП, не відповідає принципу законності та правової визначеності.

При цьому суддею враховано, що за фактом скоєння ДТП за участю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 після проведеної перевірки згідно довідки від 26 серпня 2024 року № 10620/114-2024 встановлено відсутність складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 286 КК України та відповідно підстав для внесення відомостей до ЄРДР, та разом з тим вбачаються ознаки адміністративного правопорушення учасників ДТП водіїв ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Згідно з положеннями п. 6, 7 розділу ІХ Інструкції

з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2015 № 1395, у випадках, коли для прийняття об`єктивного рішення виникає необхідність для отримання додаткових даних, поліцейський, який оформлює матеріали ДТП, протягом доби передає оформлені матеріали ДТП для подальшого розгляду уповноваженій особі підрозділу поліції, на території обслуговування якого сталася пригода. Уповноважена особа підрозділу поліції під час розгляду матеріалів ДТП повинен(на) в найкоротший строк, але не більше одного місяця з дати вчинення ДТП, встановити всі обставини її скоєння, вжити інших заходів щодо об`єктивного визначення особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, передбачене статтею 124 КУпАП, скласти відносно такої особи протокол про адміністративне правопорушення та в п`ятиденний строк надіслати його до відповідного суду.

З матеріалів справи встановлено, що відносно водія ОСОБА_2 було складено відповідно протокол про адміністративне правопорушення за ст. 124 КУпАП та направлено для розгляду до суду. В той же час, матеріали справи не містять відомостей про складення протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 відповідно до зазначеного вище порядку.

Тобто, подія ДТП вже була предметом попередньої перевірки і підстав для внесення відомостей до ЄРДР органом досудового розслідування встановлено не було, відомостей про оскарження слідчому судді невнесення відомостей до ЄРДР у порядку ст. 214 КПК матеріали справи також не містять.

Натомість судом встановлено, що 16 травня 2025 року внесено відомості до ЄРДР за фактом ДТП, котра сталася 04 серпня 2024 року за участю водіїв ОСОБА_2 та ОСОБА_1 та відповідно розпочато досудове розслідування.

Разом з тим, згідно з ч. 1, 5 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування. До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про: дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

Водночас, відомості про кримінальне правопорушення за фактом ДТП , яка сталася 04 серпня 2024 року внесені до ЄРДР за № 0000060 16 травня 2025 року. При цьому джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зазначене як повідомлення підприємств, установ, організацій та посадових осіб та матеріали справи не містять відомостей про заявника чи інший спосіб отримання інформації про вчинене кримінальне правопорушення. На підставі зазначеного, у суду є підстави вважати про недотримання вимог процесуального законодавства щодо внесення відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування. Крім того, матеріали, додані до протоколу, свідчать про суперечливість та непослідовність у наданні правової оцінки обставинам справи.

В рішенні по справі «Гефген проти Німеччини» (рішення від 30 червня 2008 року, заява №22978/05) Європейський суд з прав людини для описання доказів, отриманих із порушенням встановленого порядку, сформував доктрину «плодів отруєного дерева», відповідно до якої, якщо джерело доказів є недопустимим, то всі докази, отримані з його допомогою, будуть такими ж.

Таким чином, застосування доктрини «плодів отруєного дерева», враховуючи допущені процедурні помилки при формуванні матеріалів справи про адміністративне правопорушення, обумовлює необхідність переоцінки допустимості та достовірності всіх інших доказів, доданих до нього.

Згідно ч.2 ст. 251 КУпАП, обов`язок доказування покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Суд вважає за необхідне зазначити про важливість дотримання належної правової процедури як форми здійснення правосуддя, яку утворюють сукупність гарантій прав людини процесуального характеру, спрямовані на досягнення процедурної справедливості правосуддя, а застосування належної процедури є одним із складових елементів принципу верховенства права та передбачає, у тому числі, щоб повноваження органів публічної влади були визначені приписами права, і вимагає, щоб органи влади мали санкціонований дозвіл на вчинення дії і діяли в межах наданих їм повноважень.

Отже, надаючи правову оцінку вчиненим процесуальним діям та дотриманням процесуальних строків, судом встановлено обставини, що свідчать про істотне порушення вимог закону, а тому протокол про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 № 429913 від 21 серпня 2025 року не може бути допустимим доказом по справі, що тягне за собою неможливість правильного вирішення справи на його основі.

У пункті 110 рішення Європейського суду з прав людини «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» Суд визначив, що адміністративні справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення штрафних санкцій має саме суб`єкт владних повноважень.

Якість формування матеріалів про вчинене адміністративне правопорушення є важливою складовою справи про адміністративне правопорушення, і фактично є «обвинуваченням» держави щодо особи, від чого залежить повне та об`єктивне з`ясування обставин події та притягнення винних осіб до відповідальності.

При цьому, враховуючи недопустимість протоколу про адміністративне правопорушення, як доказу з підстав, які наведені вище, суд не розглядає провадження у справі про адміністративне правопорушення по суті, та не з`ясовує наявність ознак адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП в діях ОСОБА_1 .

Суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що за змістом клопотання захисника останній просив закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення, посилаючись на дві підстави: у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП та за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення за п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Суд наголошує, що Кодекс України про адміністративне правопорушення не передбачає закриття провадження у справі одночасно з двох підстав.

Підсумовуючи зазначене, враховуючи вимоги ст. 62 Конституції України про те, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи повинні тлумачитися на її користь, суд дійшов висновку про те, що справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю. Оскільки, як зазначено вище, суд не розглядав провадження у справі про адміністративне правопорушення по суті з підстав визнання недопустимим доказом протоколу про адміністративне правопорушення, то підставою для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 є п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з недоведеністю належними та допустимими доказами наявності у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.

Ретельно проаналізувавши інші доводи сторони захисту, суд вважає за необхідне зазначити, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору, а виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки обов`язок судді наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави, відтак обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суддя спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

Таким чином, всі доводи та аргументи сторони захисту були предметом ретельного дослідження та змістовного аналізу під час розгляду цієї справи, проте не надали можливості встановити обставини, які б були підставою для ухвалення будь-якого іншого судового рішення.

Керуючись ст. 124, п. 1 ч. 1 ст. 247, ст. ст. 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області.

Постанова набирає чинності після закінчення строків подання апеляційної скарги або розгляду справи апеляційним судом, якщо постанову не скасовано.

Суддя І.П. Шинкаренко