Провадження № 3-зв/643/5/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.09.2025 м. Харків

Суддя Салтівського районного суду міста Харкова Замікула Б.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву адвоката Підлісного М.О., про відвід судді Салтівського районного суду міста Харкова Крівцова Д.А. від розгляду справи № 638/10725/25 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 172-5 КУпАП,

УСТАНОВИВ:

На розгляді Салтівського районного суду міста Харкова (суддя Крівцов Д.А.) перебуває справа про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, у зв`язку із вчиненням адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-5 КУпАП. (справа № 638/10725/25, провадження № 3/643/3041/25).

В ході розгляду вказаної справи захисник ОСОБА_1 , адвокат Підлісний М.О., подав заяву про відвід судді, посилаючись на наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вищевказану заяву про відвід судді передано для розгляду судді Замікулі Б.С.

В обґрунтування заяви про відвід адвокат посилався на порушення порядку виклику особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та упереджене ставлення судді при розгляді зазначеної категорії справ.

Зокрема, у заяві йдеться, що судова повістка від 08.08.2025 про виклик ОСОБА_1 до суду була надіслана не судом, а прокурором, що підтверджується матеріалами справи та трекінгом доставки поштової кореспонденції з офіційного веб-сайту Укрпошти.

На переконання адвоката, такий спосіб вручення повістки не передбачений законом і виходить за межі повноважень сторони обвинувачення. Наведене свідчить про неналежну процесуальну поведінку та створює враження узгодженості дій між судом та обвинуваченням, що підриває об`єктивну безсторонність судді. Як наполягає адвокат, такі дії можуть свідчити про наявність протиправного тиску на суд з боку представників прокуратури чи інших осіб, що створює у особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, обґрунтований сумнів у безсторонності суд під час здійснення судового розгляду цієї справи.

Крім того, на думку адвоката, додатковими сумнівами у безсторонності та неупередженості судді є систематична практика ухвалення у даній категорії справ рішень про притягнення до адміністративної відповідальності. На підтвердження цього адвокат посилається на відомості Єдиного державного реєстру судових рішень.

Ініціатор заяви про відвід судді, а також особа, яка притягається до адміністративної відповідальності не з`явились. Про час та місце судового засідання повідомлені своєчасно та належним чином. Зокрема, судова повістка про виклик до суду надіслана адвокату Підлісному М.О. до його електронного кабінету (час доставки 16 год. 44 хв. 17.09.2025), а також надіслане повідомлення у додаток «Viber» (час досткавки

11 год. 13 хв. 16.09.2025). На адресу ОСОБА_1 надіслане повідомлення у додаток «Viber» (час досткавки

11 год. 13 хв. 16.09.2025)

Водночас, адвокат Підлісний М.О. подав до суду заяву про відкладення розгляду справи від 19.09.2025, посилаючись на участь в іншому судовому засіданні, яке призначене на 15 год. 00 хв. 18.09.2025 у Південному міському суді Одеської області (справа № 2-85/11). Також повідомив про неможливість прибути до суду свого підзахисного, оскільки останній перебуває у відрядженні у м. Лідо ді Єзоло

(Італійська Республіка).

Суддя Салтівського районного суду міста Харкова Крівцов Д.А. письмових пояснень по суті заявленого відводу не надав.

В судовому засіданні прокурор Арсені О.І. вважала за необхідне відкласти розгляд справи за наведених обставин.

Проте суддя вважає за можливе розглянути заяву про відвід за відсутності захисника та особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, з огляду на таке.

Обставини, які слугували підставою для відводу судді Крівцова Д.А., викладені адвокатом письмово, тому оцінка їх обґрунтованості може бути надана на підставі дослідження матеріалів справи. Про додаткові підстави для відводу судді захисник не повідомив.

Крім того, адвокат не був позбавлений можливості приймати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, зважаючи на те, що після запровадження воєнного стану такий формат участі в судових засіданнях вже став звичною практикою.

Так само і особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, не була позбавлена можливості брати участь в режимі відеоконференції чи надати письмові пояснення по суті заявленого відводу, зважаючи на зацікавленість у розгляді цієї справи.

Враховуючи викладене, відсутність ОСОБА_1 та його захисника не перешкоджає розгляду заяви про відвід судді.

Згідно зі ст. 7 ч. 2 КУпАП України провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі додержання законності.

Кодекс України про адміністративні правопорушення не передбачає процесуальних норм, які регламентують порядок розгляду справ про адміністративні правопорушення і не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і, відповідно не передбачають порядку розгляду заяви про відвід та самовідвід.

Водночас, відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

У п. 4 Рішення Ради суддів України 08.06.2017 № 34 роз`яснено, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Процесуальним законодавством, зокрема кримінально-процесуальним, цивільно-процесуальним, передбачено різний порядок вирішення відводів та самовідводів у справах.

Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ, що знайшла своє відображення, зокрема у рішення у справах «Надточій проти України», «Енгель та інші проти Нідерландів», «Озтюрк проти Німеччини» та «Лутц проти Німеччини», справи про адміністративні правопорушення за своєю правовою природою з огляду на характер правопорушення, його кваліфікацію та суворість передбаченого покарання мають ознаки та критерії, достатні для віднесення їх до проваджень кримінально-правового характеру.

Оскільки чинним КУпАП не передбачений порядок вирішення відводу судді, тому за аналогією закону слід керуватися нормами КПК України, як найбільш близької галузі процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 81 КПК України при розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні. Питання про відвід вирішується в нарадчій кімнаті вмотивованою ухвалою слідчого судді, судді (суду). Заява про відвід, що розглядається судом колегіально, вирішується простою більшістю голосів.

Отже, розгляд заяви про відвід судді в межах справи про адміністративне правопорушення за аналогією із положеннями КПК України є можливим та таким, що направлений на захист прав особи щодо розгляду його справи безстороннім судом.

В судовому засіданні прокурор Арсені О.І. просила відмовити у задоволенні заяви про відвід, зазначила, що викладені у ній доводи не свідчать про упередженість судді при розгляді справи.

Заслухавши думку прокурора, доводи клопотання, дослідивши матеріали справи, суддя зазначає наступне.

Положенням ст. 75 КПК України визначено обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, зокрема:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Крім того, ст. 76 КПК України закріплений принцип недопустимості повторної участі судді в кримінальному провадженні.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. Європейський суд з прав людини зазначає, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду».

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Надаючи оцінку доводам заяви, суддя зазначає, що посилання захисника на порушення порядку виклику особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не може свідчити про упередженість судді та узгодженість його дій із прокурором. Вказана ситуація обумовлена об`єктивними причинами, а саме, відсутністю марок для відправки поштової кореспонденції, що підтверджено відповідним актом (т. 1 а.с. 221).

Відтак, це було вимушеним заходом з боку суду з метою належного повідомлення Гагагріна В.В. про час розгляду справи за його участю. Такі дії суду мали відкритий характер, оскільки факт відправки прокурором судової повістки не приховувався, що виключає припущення сторони захисту про узгодженість дій чи наявність протиправного тиску на суд з боку представників прокуратури.

Щодо посилань захисника на інші судові рішення, ухвалені суддею Крівцовим Д.А. при розгляді даної категорії справ, як на підставу його упередженості та відводу, то зазначені доводи не заслуговують на увагу, оскільки ані суддя, який розглядає питання про відвід, ані захисник не можуть надавати оцінку законності вказаним рішенням.

Враховуючи наведене, при вирішенні заяви про відвід не встановлено обставин, які б могли викликати сумнів у неупередженості судді чи його необ`єктивності при розгляді адміністративної справи.

Керуючись ст. 19, 55 Конституції України, ст. 221, 252, 256, 268, 284 КУпАП, ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви адвоката Підлісного М.О., про відвід судді Салтівського районного суду міста Харкова Крівцова Д.А. від розгляду справи № 638/10725/25 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 172-5 КУпАП - відмовити.

Постанова оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Б.С. Замікула