КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 758/7265/25 Головуючий у І інстанції Левицька Я.К.
Провадження № 22-ц/824/4054/2025 Головуючий у ІІ інстанції Таргоній Д.О.
ПОСТАНОВА

Іменем України

15 вересня 2025 року Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Таргоній Д.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Подільського районного суду м. Києва від 18 червня 2025року про притягнення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, керівника політичної партії «Євросоюз», юридична адреса: 04070, м. Київ, вул. Почайнинська, буд. 28-А,

до адміністративної відповідальності за ст. 212-21 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Постановою Подільського районного суду м. Києва від 18 червня 2025року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 212-21 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 100,00 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір на користь держави в розмірі 605,60 грн.

Не погоджуючись з даною постановою, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить постанову Подільського районного суду м. Києва від 18 червня 2025 року скасувати, провадження у справі закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 212-21 КУпАП на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що ОСОБА_1 не отримував протокол, не мав відомостей про розгляд справи, оскільки зареєстрований та проживає в м. Одеса.

Вказує на те, що відповідальність за адміністративне правопорушення має нести політична партія, як юридична особа, а не він як фізична особа.

Від керівника Департаменту формування доброчесності політичних фінансів Національного агентства з питань запобігання корупції Чорнуцької Ганни надійшли пояснення, в яких вона просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Подільського районного суду м. Києва у справі від 18 червня 2025 року №758/7265/25 залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином.

Національне агентство з питань запобігання корупції було повідомлено у спосіб, передбачений законом, свого представника для участі у судовому засіданні не направило.

Заяви (клопотання) про відкладення розгляду справи (оголошення перерви) до суду не надходили.

Виходячи з положень ст.ст. 268, 271, 294 КУпАП, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності розпоряджається своїми правами на власний розсуд, у т.ч. правом визначити свою участь в тому чи іншому судовому засіданні. При цьому присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ст. 212-21 КУпАП, не визначена як обов`язкова процесуальним законом (ст. 268 КУпАП).

Європейський суд з прав людини вказував, що на зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись із подіями процесу (див. серед іншого «Гуржій проти України», заява № 326/3, 01 квітня 2008 року, «Олександр Шевченко проти України», № 8771/02, § 27, 26 квітня 2007 року). Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

ОСОБА_1 є апелянтом у цій справі, а відтак був завчасно повідомлений та обізнаний про її розгляд апеляційним судом та мав об`єктивну можливість взяти участь в розгляді справи особисто та (або) за участі представника (захисника).

Поряд з цим, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (див. рішення ЄСПЛ від 02.12.2010 у справі "Шульга проти України" № 16652/04).

Відповідно до ст. 294 КУпАП, неявка в судове засідання особи, яка подала скаргу, інших осіб, які беруть участь у провадженні у справі про адміністративне правопорушення, не перешкоджає розгляду справи, крім випадків, коли є поважні причини неявки або в суду відсутня інформація про належне повідомлення цих осіб.

З огляду на наведене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність перешкод для апеляційного перегляду справи.

Дослідивши наявні матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, суд доходить висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на наступне.

Стаття 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, а орган чи посадова особа при розгляді справи про адміністративне правопорушення, з урахуванням положень, викладених у ст.ст. 251, 252 КУпАП, зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, керуючись законом та правосвідомістю, оцінити докази за своїм внутрішнім переконанням в їх сукупності.

Зміст постанови судді має відповідати вимогам, передбаченим ст.ст. 283, 284 КУпАП.

Під час апеляційного розгляду встановлено, що судом першої інстанції наведені вимоги закону дотримані у повному обсязі.

З протоколу про адміністративне правопорушення № 50-33/939 від 05 травня 2025 року складеного керівником відділу реалізації матеріалів перевірок Департаменту формування доброчесності політичних фінансів як уповноваженою особою Національного агентства з питань запобігання корупції Рачинською О.В. вбачається, що за результатами перевірки відповідності відомостей, зазначених у Звіті політичної партії «Євросоюз», , за ІV квартал 2024 року, відомостям, що містяться у реєстрах, інших інформаційно-телекомунікаційних та довідкових системах, встановлено неповноту інформації, що полягає у невідображені відомостей про внески та інші надходження, платежі та інші витрати з рахунку Партії. Зокрема, згідно з відомостями ІКС ДПС України «Податковий блок» у Партії наявні два поточні рахунки НОМЕР_1 та НОМЕР_2 , відкриті в АТ «Укрексімбанк». Відповідно до Звіту Партії за ІV квартал 2024 року рух коштів та залишок коштів по вказаним рахункам відсутній. Разом з тим, з листа АТ «Укрексімбанк`від 07.02.2025 року № БТ/0025800/553-25 (вих. № 47995/0/07-25 від 20.02.2025 року) вбачається, що на рахунку Партії НОМЕР_2 з 01.10.2024 року по 31.12.2024 року наявні обороти: як надходження, так і витрати. Зокрема, надходження на рахунок Партії становили 74 461,80 грн, витрати - 74 152,50 грн. Водночас у пункті 1 «Грошові внески» розділу ІІ «Внески та інші надходження» та у пункті 2 «Платежі з інших рахунків політичної партії/місцевого організації, яка в установленому порядку набула статусу юридичної особи» розділу ІІІ «Платежі та інші витрати» відсутні відомості про грошові внески, здійснені на користь Партії, а також платежі (витрати), здійснені Партією.

Відповідно до пункту 1 частини одинадцятої статті 17 Закону у звіті політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру обов`язково зазначається інформація про майно та нематеріальні активи станом на кінець звітного періоду, зокрема, про грошові кошти на всіх рахунках, які належать партії, її місцевій організації, що в установленому порядку набула статусу юридичної особи.

Статтею 212-21 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення встановленого порядку або строків подання фінансового звіту про надходження і використання коштів виборчого фонду, звіту політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру або подання фінансового звіту, оформленого з порушенням встановлених вимог.

Не відображення у Звіті політичної партії «Євросоюз» за ІV квартал 2024 року відомостей про внески та інші надходження, платежі та інші витрати з рахунку Партії є порушенням частини одинадцятої статті 17 Закону України «Про політичні партії в Україні», за що статтею 212-21 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність.

Повноваження ОСОБА_1 як керівника партії підтверджуються витягом з Єдиного державного реєстру.

Суд першої інстанції, визнаючи ОСОБА_1 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 212-21 КУпАП, обґрунтував прийняте рішення тим, що не відображення у Звіті політичної партії «Євросоюз» за ІV квартал 2024 року відомостей про внески та інші надходження, платежі та інші витрати з рахунку Партії є порушенням частини одинадцятої статті 17 Закону України «Про політичні партії в Україні».

Апеляційний суд погоджується з такими висновком суду.

Відповідно до ст. 212-21 КУпАП суб`єктом адміністративного правопорушення є фізична особа, яка відповідальна за подання звіту політичної партії до НАЗК, якою в даному випадку, а також з огляду на копію витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, може бути і є ОСОБА_1 , за підписом якого було подано звіт партії.

Суб`єктивна сторона у даному випадку характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу.

Отже, наведені вище вимоги законодавства дозволяють зробити однозначний висновок про те, що відповідальність за ст. 212-21 КУпАП несе посадова особа, в даному конкретному випадку - керівник політичної партії «Євросоюз» - ОСОБА_1 , а встановлені обставини підтверджують, що ним скоєно правопорушення, передбачене ст. 212-21 КУпАП України.

Ст. 3 Закону України «Про політичні партії в Україні» визначено, що політичні партії провадять свою діяльність відповідно до Конституції України, цього Закону, а також інших законів України та згідно із партійним статутом, прийнятим у визначеному цим Законом порядку.

Відповідно до ч.ч. 11, 13 ст. 17 Закону України «Про політичні партії України» звіт політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру обов`язково включає такі розділи: "Майно та нематеріальні активи станом на кінець звітного періоду", в якому має бути наведено повну та достовірну інформацію щодо майна (грошові кошти на всіх рахунках, цінні папери, нерухоме майно, транспортні засоби, інше рухоме майно, вартість якого перевищує п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня звітного року) та нематеріальних активів, які належать партії, її місцевій організації, що в установленому порядку набула статусу юридичної особи, на праві власності або праві користування;

"Внески та інші надходження за звітний період", в якому має бути наведено повну та достовірну інформацію про внески (грошові внески; майнові внески; внески роботами або послугами; внески нематеріальними активами; внески, надані шляхом фінансування заходів або діяльності на користь політичної партії чи її місцевої організації, яка у встановленому порядку набула статусу юридичної особи; кошти державного фінансування (у разі його отримання відповідно до закону); доходи, майно та нематеріальні активи, які не є внесками відповідно до цього Закону; кошти, які не є ні доходами, ні внесками, отримані політичною партією, місцевою організацією політичної партії, яка в установленому порядку набула статусу юридичної особи, протягом звітного кварталу).

Уся інформація у звіті політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру повинна бути диференційована залежно від того, стосується вона політичної партії (як окремої юридичної особи) чи всіх інших її місцевих організацій, які у встановленому порядку набули статусу юридичної особи. При цьому інформація, що стосується місцевих організацій партії, які у встановленому порядку набули статусу юридичної особи, вноситься щодо кожної такої організації окремим додатком.

Суд першої інстанції вірно оцінив наявні в матеріалах справи докази, які підтверджують вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого cт. 212-21 КУпАП, а саме:

- протокол про адміністративне правопорушення № 50-33/939 від 05 травня 2025 року;

- Звіт політичної партії «Євросоюз» за ІV квартал 2024 року;

- відомості ІКС ДПС України «Податковий блок» по політичній партії «Євросоюз»;

- висновок про результати перевірки № 1953 від 06 березня 2025 року;

- витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;

- Статут політичної партії «Євросоюз»;

- наказ голови політичної партії «Євросоюз» № 1 від 06 вересня 2022 року «Про призначення керівника»;

- листи Національного агентства про надання пояснень та складання протоколу.

Враховуючи викладене, Київський апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, що у діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 212-21 КУпАП, тобто порушення встановленого порядку подання фінансового звіту політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру, який оформлений з порушенням вимог закону, через відсутність в ньому інформації про майно та доходи місцевих партійних організацій.

Посилання в апеляційній скарзі про те, що керівник Партії не може як фізична чи посадова особа відповідати за діяльність чи бездіяльність інших членів Партії, у тому числі, щодо подання звітів, є непереконливими.

Згідно з п.п. 1, 2 розділу ІІ та п.п. 1, 8, 9 розділу ІІІ Порядку подання Звіту політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру, затвердженого наказом Національного агентства від 19.02.2021 № 102/21, 2021 зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.04.2021 за № 507/36129, звіт політичної партії є структурованими даними, містить інформацію, внесену керівником політичної партії та/або особами, яких уповноважено в установленому порядку на подання Звіту (далі уповноважена особа), до електронних форм, передбачених Реєстром, та підписаний шляхом накладання на нього кваліфікованого електронного підпису (далі КЕП) керівника (уповноваженої особи) політичної партії. Поданню Звіту передує процес його формування, який полягає в заповненні електронних форм інформацією, передбаченою Реєстром відповідно до Закону.

У відповідності до розділу 2, п. 1 Порядку подання Звіту політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру, звіт політичної партії є структурованими даними, містить інформацію, внесену керівником політичної партії та/або особами, яких уповноважено в установленому порядку на подання Звіту (далі - уповноважена особа), до електронних форм, передбачених Реєстром, та підписаний шляхом накладання на нього кваліфікованого електронного підпису керівника (уповноваженої особи) політичної партії.

Відповідно до п. 1.8 роз`яснення НАЗК щодо застосування та дотримання окремих положень Закону України «Про політичні партії в Україні» стосовно фінансування та подання звітності політичних партій - звіт подається до Національного агентства за підписом керівника політичної партії (уповноваженої особи політичної партії).

За таких обставин, апеляційний суд відхиляє вказані доводи апеляційної скарги.

Що стосується доводів апеляційної скарги про те, що воєнні події безпосередньо вплинули на подання звітів, зокрема, цьому слугувало виключення електроенергії, втрата зв`язку з членами Партії, апеляційний суд відхиляє, оскілки такі доводи не підтверджуються будь-якими доказами у справі.

Отже, при розгляді даної справи суддя місцевого суду повною мірою дотримався вимог ст.ст. 245, 251, 252, 278, 280, 283 КУпАП, правильно встановив всі фактичні обставини справи та дійшов обґрунтованого висновку про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 212-21 КУпАП.

Окрім того, апеляційний суд вважає безпідставними доводи апеляційної скарги про малозначність вказаного правопорушення та можливість закриття провадження у справі на підставі ч. 2 ст. 284 КУпАП.

Частиною 2 ст. 284 КУпАП передбачено, що постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

КУпАП не містить визначення малозначності, переліку малозначних діянь або вказівок на ознаки, що дозволяють судити про малозначність провини. Однак, можна зробити висновок, що це такі адміністративні правопорушення, які не становлять великої суспільної шкоди та не завдають значних збитків державним або суспільним інтересам чи безпосередньо громадянам. При цьому законом не передбачено обов`язковості звільнення від адміністративної відповідальності за малозначні правопорушення, а є лише право прийняти таке рішення.

Главою 15-А КУпАП, до складу якої входить і правопорушення за ст. 212-21 КУпАП, передбачена відповідальність за адміністративні правопорушення, що посягають на здійснення народного волевиявлення та встановлений порядок його забезпечення.

Враховуючи те, що вказане правопорушення посягає на встановлений порядок забезпечення народного волевиявлення і відповідальність встановлена з метою здійснення фінансового контролю за джерелами матеріальної та фінансової підтримки політичної партії, її місцевих організацій, порядком здійснення витрат політичної партії задля запобігання політичної корупції, апеляційний суд не погоджується з твердженнями апеляційної скарги про те, що адміністративне правопорушення є малозначним.

Апеляційним переглядом справи про адміністративне правопорушення встановлено, що суд першої інстанції відповідно до ст.ст. 245. 280 КУпАП повно і всебічно з`ясував усі обставини, що мали значення для правильного вирішення справи, підстави для скасування постанови суду першої інстанції щодо ОСОБА_1 апеляційним судом не встановлено.

Керуючись ст.ст. 247, 294 КУпАП, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, постанову Подільського районного суду м. Києва від 18 червня 2025 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду є остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду Д.О.Таргоній