Справа№ 953/5810/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" вересня 2025 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Бородіна Н.М., вивчивши адміністративний матеріал, що надійшов з Головного управління ДПС у Харківській області Державної податкової служби України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина Ізраїлю, РНОКПП НОМЕР_1 , працюючого директором Товариства з обмеженою відповідальністю «ПЕТ», який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, -

встановив:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 886/20-40-07-30 від 29.05.2025 р., директор ТОВ «ПЕТ» () 29.05.2025 о 13:45 за адресою: АДРЕСА_2 , вчинив правопорушення у ведені податкового обліку, а саме: включення в декларацію перекручених даних, які привели до порушення пп. «а» п.193.1 ст.193, п. 194.1 ст.194, пп.197.1.25 п.197.1 ст.197, п.200.1, п.200.4 ст. 200 Кодексу, в результаті чого завищено суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) перводу в сумі 399 грн. та застосовано штрафну санкцію відповідно до п.123.5 ст. 123 Кодексу. Пп. «а» п.193.1 ст.193, п.194.1 ст. 194, пп.197.1.25 п.197.1 ст.197, п. 201.10 ст.201, за що передбачена штрафна санкція відповідно до п.120-1.2 ст.120-1 Кодексу; п.200.1, п.200.4 ст. 200 Кодексу та безпідставно задекларовано до бюджетного відшкодування суму ПДВ за березень 2025 року в сумі 5843, у зв`язку з відсутністю від`ємного значення за періодом виникнення січень 2025 року; п.200.1, п.200.4 ст. 200 Кодексу, в результаті чого завищено суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного (звітного) податкового періоду в сумі 4471 грн., внаслідок невідображення в податковій звітності в результаті попередніх документальних перевірок, так як строк не наступив.

У судове засідання ОСОБА_2 не з`явився, причини неявки суду невідомі.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження в зазначеній справі з наступних підстав.

Кодексом України про адміністративні правопорушення визначено форму і основні елементи змісту протоколу про адміністративне правопорушення. В ньому, зокрема, повинно бути викладені всі обставини вчинення правопорушення, встановлені на підставі сукупності досліджених доказів, які наведені на обґрунтування наявності складу правопорушення і правильності його юридичної кваліфікації.

У відповідності до ст. 245 КУпАП, суд має повно, всебічно і об`єктивно з`ясувати обставини кожної справи, вирішуючи її в точній відповідності до вимог чинного законодавства.

Відповідно до ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративної відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Під час розгляду справи встановлено, що 29.05.2025 року ГУ ДПС у Харківській області Державної податкової служби України було проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «ПОБУТЕЛЕКТРОТЕХНІКА», , за результатами якої було складено акт № 23517/20-40-07-05-03/24136939.

Судом при дослідженні матеріалів справи було встановлено, що зазначений акт перевірки не містить усіх аркушів, а матеріали справи - даних, на підставі яких первинних документів контролюючий орган дійшов висновків, зроблених за результатами проведення перевірки та копій відповідних документів.

Також необхідно відзначити, що з адміністративного матеріалу не вбачається чи були узгоджені відповідні податкові зобов`язання.

Інших доказів скоєння адміністративного правопорушення за ст. 163-1 ч.1 КУпАП України матеріали справи не містять.

Наведені обставини унеможливлюють об`єктивний розгляд справи по суті.

Частиною 1 статті 163-1 КУпАП України передбачено адміністративну відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері оподаткування.

Платниками податків і зборів (обов`язкових платежів) є юридичні і фізичні особи, на яких згідно з законами України покладено обов`язок сплачувати податки і збори. Об`єктами оподаткування є доходи (прибуток), додана вартість продукції (робіт, послуг), вартість продукції (робіт, послуг), зокрема, митна, або її натуральні показники, спеціальне використання природних ресурсів, майно юридичних і фізичних осіб та інші об`єкти, визначені законами України про оподаткування.

Об`єктивною стороною правопорушення є: а) відсутність податкового обліку; б) порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, зокрема, неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція є нормами прямої дії, а згідно ч.2 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином, суд може притягнути особу до адміністративної відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

Зазначене узгоджується і з судовою практикою ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцію, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п.43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Згідно вказаної правової позиції ЄСПЛ «розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення».

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

При цьому суд зазначає, що відповідно до ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно вимог ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За таких обставин даний акт перевірки, як доказ вини особи, не може безсумнівно доводити факт порушення ОСОБА_3 порядку ведення податкового обліку, відповідальність за яке передбачено ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

Окрім того, суб`єкт правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.163-1 КУпАП, є спеціальним, однак в матеріалах справи відсутні будь-які дані, які вказували на те, що ОСОБА_2 в період інкримінованого правопорушення був суб`єктом вказаного складу правопорушення. Відсутні також дані і з приводу того, чи працював ОСОБА_2 у ТОВ «ПЕТ» в період, за який проводилась перевірка, і на якій посаді.

Виходячи з вищезазначеного, жодних беззаперечних та достатніх доказів, які б свідчили, про вчинення ОСОБА_3 адміністративного правопорушення за ч. 1 ст.163-1 КУпАП матеріали справи не містять.

Таким чином, сукупність зібраних та проаналізованих по справі доказів не дозволяє спростувати сумніви у категоричній формі та зробити беззаперечний і однозначний висновок про вчинення ОСОБА_3 неправомірних дій, які зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення.

На підставі викладеного, суд прийшов до висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_4 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст.163-1,221,247,251,276-280,283-285 КУпАП, суддя, -

постановив:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст.163-1КУпАП у відношенні ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю в її діях події та складу вказаного адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Н.М. Бородіна