Справа № 216/6856/25
провадження 3/216/2468/25
24 вересня 2025 року місто Кривий Ріг
Суддя Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Скиба М.М., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Головного управління Державної податкової служби України у Дніпропетровській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка є громадянкою України, головним бухгалтером ППО КМЕМ ПАТ «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО», РНОКПП НОМЕР_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-4 КУпАП,
Своїми діями ОСОБА_1 порушила пп. 16.1.3 п. 16.1 ст. 16, пп.49.18.2 п. 49.18 ст. 49, п. 51.1 ст. 51 абз. «б» п. 176.2 ст. 176 ПКУ, за що передбачена відповідальність ч.1 ст. 163-4 КУпАП.
Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, клопотання про відкладення розгляду справи від неї не надходило, надала суду письмову заяву про визнання вини у вчиненні правопорушення та розгляд справи у її відсутність.
Згідно з вимогами ч. 2 ст. 268 КУпАП, присутність особи яка притягується до адміністративної відповідальності за ст. 163-4 КУпАП не є обов`язковою.
У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.
Крім того, Європейський Суд з прав людини у рішенні "Пономарьов проти України" наголосив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Враховуючи вищевикладене, вважаю можливим проводити розгляд справи у відсутність ОСОБА_1 .
Дослідивши письмові матеріали справи вважаю, що в її діях є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-4 КпАП України.
За змістом ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Зі змісту ст. 279 КУпАП вбачається, що справа про адміністративне правопорушення підлягає судовому розгляду в межах обставин, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення. Тому вони, з урахуванням положень ст. 256 КУпАП, мають бути викладені в протоколі конкретно, у спосіб, який унеможливлює їх неоднозначне тлумачення та відповідати диспозиції закону про адміністративну відповідальність за вказане правопорушення.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Так, адміністративним порушенням відповідно до ч.1 ст. 163-4 КУпАП визначається неутримання або неперерахування до бюджету сум податку на доходи фізичних осіб при виплаті фізичній особі доходів, перерахування податку на доходи фізичних осіб за рахунок коштів підприємств, установ і організацій (крім випадків, коли таке перерахування дозволено законодавством), неповідомлення або несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян.
Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення підтверджується даними протоколу про адміністративне правопорушення, складеного правомочною посадовою особою у встановленому законом порядку, актом камеральної перевірки з питання своєчасності надання податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників, і сум утриманого з них податку від 22.08.2025.
За таких обставин, оцінивши наведені докази в їх сукупності, суддя дійшов висновку про наявність в діях ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-4 КУпАП, та доведеність її вини.
Дотримуючись вимог ч. 2 ст. 33 КУпАП, при обранні міри адміністративного стягнення, враховуючи обставини та характер правопорушення, а також дані про особу правопорушника, суддя вважає можливим застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу.
Таке адміністративне стягнення є достатньою мірою відповідальності з метою виховання правопорушника, і є необхідним для попередження здійснення нею нових правопорушень.
Разом з тим, відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суд вважає за необхідне стягнути з правопорушника на користь держави судовий збір.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 163-4, 280, 283, 284 КУпАП суддя, -
ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-4 КУпАП і накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 34 (тридцять чотири) грн. 00 коп.
Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в сумі 605 (шістсот п`ять гривень) гривень 60 копійок.
Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу до Дніпровського апеляційного суду через Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, шляхом подачі апеляційної скарги. У разі подачі апеляційної скарги в електронній формі, апеляційна скарга подається у той самий строк безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя М.М.СКИБА