Провадження № 3/742/1466/25
Єдиний унікальний № 742/3791/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2025 року м.Прилуки

Прилуцький міськрайонний суд Чернігівської області

в складі: головуючого-судді Павлова В.Г.,

при секретарі Сірій І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, з даних протоколу офіційно непрацюючого, місце проживання: АДРЕСА_1

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП

за участі сторін:

особа, яка притягається до

адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

17.07.2025 р., близько 3 год. 00 хв., ОСОБА_1 , перебуваючи в квартирі АДРЕСА_2 за місцем свого проживання в АДРЕСА_3 , гучно кричав та вмикав музику, розбив вікна, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та пояснив, що він гучно кричав та слухав музику вдень, а подання сусідами скарг до поліції обумовлено неприязними стосунками. Висловлював байдужість стосовно створення своїми діями дискомфорту в проживанні сусідам в багатоквартирному будинку.

Суд, повно та всебічно дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а саме дрібне хуліганство.

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена проблемами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Для визначення поняття громадський порядок із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та судової практики є те, що громадський порядок це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочином, усталених правил співжиття, комунікацій (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі та ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення за ст.173 КУпАП, а саме дрібного хуліганства - є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

До поняття "інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян" правозастосовна практика відносить такі прояви дрібного хуліганства як крики та гучне прослуховування музики в нічний час.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, де особа усвідомлює, що її дії протиправні, та передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок, і особа прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей та наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Тобто, суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам суспільству, державі тощо.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення підтверджується дослідженими доказами у справі, зокрема: протоколом серії ВАВ № 047534 про адміністративне правопорушення від 17.07.2025 р.; письмовими поясненнями сусідів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , визначальними письмовим поясненням ОСОБА_1 , які узгоджуються між собою щодо часу, місця та обставин вчинення останнім адміністративного правопорушення.

Суд акцентує увагу на тому, що пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, з огляду на приписи ч.1 ст.251 КУпАП, є самостійним джерелом доказів. Зі змісту письмових пояснень ОСОБА_1 вбачається, що останній підтверджував вчинення хуліганських дій саме вночі та усвідомлював створення дискомфорту для сусідів, однак зневажливо до цього ставився /а.с.7/.

Таким чином в ході розгляду встановлено, що вночі 17.07.2025 р. ОСОБА_1 , перебуваючи у квартирі за місцем свого проживання, кричав та гучно прослуховував музику, розбив скло у власних вікнах, що з огляду на нічний час об`єктивно призвело до порушення громадського порядку, тобто спокійної обстановки нормальних умов проживання сусідів багатоквартирного будинку.

Досліджені вищевказані докази в своїй сукупності підтверджують вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства, оскільки крики та гучне прослуховування музики в нічний час у квартирі багатоквартирного будинку входить до складу об`єктивної сторони інкримінованого йому правопорушення, а тому суд вважає, що в його діях наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Позицію ОСОБА_1 щодо не визнання вини в інкримінованому правопорушенні, висловленої в судовому засіданні, суд розцінює як намагання уникнути адміністративної відповідальності за вчинене правопорушення та не враховує при обґрунтуванні судового рішення. Доказів неприязних стосунків між ОСОБА_1 та його сусідами, які б обумовлювали безпідставні звинувачення в порушенні громадського порядку не встановлено.

З врахуванням ступеню та характеру вчиненого правопорушення у сфері охорони громадського порядку, особи порушника, ступінь його вини та відношення до скоєного - свідоме та умисне ігнорування правил співжиття в багатоквартирному будинку, відсутність обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, суд вважає, що ОСОБА_1 слід притягнути до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді адміністративного арешту.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП суд стягує з особи, яка притягається до адміністративної відповідальності судовий збір в розмірі 605,60 грн, оскільки учасниками судового провадження будь-яких інших даних про те, що особа звільнена від сплати судового збору надано не було.

Керуючись ст.ст.23,33-35,40-1,173,251,252,283,284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді 2 /діб/ адміністративного арешту.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави 605 (шістсот п`ять) грн. 60 к. судового збору.

Роз`яснити правопорушнику, що згідно зі ст.307 КУпАП штраф повинен бути сплачений порушником не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі її оскарження не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу, згідно з ч.1 ст.308 КУпАП, надсилається для примусового виконання до відділу державно виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

Згідно ст.291 КУпАП постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржено до Чернігівського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя В.Г.Павлов