Провадження № 3/638/5187/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2025 року м. Харків

Суддя Шевченківського районного суду міста Харкова Шамраєв М.Є., розглянувши адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , фізична особа підприємець, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, -

У С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Харкова надійшов названий адміністративний матеріал.

У відповідності до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Як зазначено в ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

При цьому, суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як убачається з матеріалів справи, 04.09.2025 відносно ОСОБА_1 був складений протокол про адміністративне правопорушення № 1487/20-40-07-30 на підставі акту фактичної перевірки від 04.09.2025 на бланку № 397119, проведеної відносно ФОП ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , згідно з яким посадова особа ОСОБА_1 вчинила порушення встановленого порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг а саме порушення встановленого законодавством порядку обліку ТМЦ, що знаходяться у місці продажу, проведення розрахункової операції через ПРРО без використання режиму програмування із зазначенням найменування товару та коду товарної підкатегорії згідно із УКТЗЕД для підакцизних товарів, що призвело до порушень п.п. 11, 12 ст. 3 Закону України від 06.07.1995 р. № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» за що передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Направляючи матеріали справи відносно ОСОБА_1 до Шевченківського районного суду міста Харкова, Головним управлінням ДПС у Харківській області було долучено копію акту фактичної перевірки від 04.09.2025 на бланку № 397119, який слугував підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , і згідно даних цього акту було лише виявлено порушення.

Водночас порядок оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах доходів і зборів, а також процедуру складання протоколів про адміністративні правопорушення визначається Інструкцією з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженою наказом Міністерства фінансів України № 566 від 02.07.2016 року.

Відповідно до п. 16 розділу ІІ Інструкції якщо розгляд справ про адміністративне правопорушення віднесено до відання інших органів, належно оформлений протокол надсилається органу, уповноваженому розглядати адміністративну справу, протягом трьох днів з дня його реєстрації. До протоколу додаються інші матеріали справи, які є в наявності в органах доходів і зборів та які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення.

Згідно положень п. 86.1 ст. 86 ПК України, результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка. У разі незгоди платника податків з висновками акта (довідки) такий платник зобов`язаний підписати такий акт (довідку) перевірки із запереченнями, які він має право надати разом з підписаним примірником акта (довідки) або окремо у строки, передбачені цим Кодексом.

Згідно п. 86.7. ст. 86 ПК України, у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

Згідно з висновком, викладеним у постанові КАС ВС від 08.09.2020 у справі № 811/2898/14, висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і самі собою не породжують правових наслідків для платника податків та, відповідно, такий акт не порушує прав останнього.

Відповідно доп. 86.8 ПК України, податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Статтею 58.1.ПК України визначено, що контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення, якщо сума грошового зобов`язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно достатті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян) або якщо за результатами перевірки контролюючим органом встановлено факт, зокрема завищення від`ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованої платником податків відповідно дорозділу Vцього Кодексу; заниження або завищення суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, крім випадків, коли зазначене заниження або завищення враховано при винесенні інших податкових повідомлень-рішень за результатами перевірки.

Рішення контролюючого органу у сфері адміністрування податків, може бути оскаржено суб`єктом господарювання платником податку по процедурі адміністративного оскарження (ст. 55, 56 ПК України) та в судовому порядку.

Розпочата процедура оскарження прийнятих на підставі акту перевірки податкових-повідомлень рішень призводить до неузгодженості сум визначених в них зобов`язань та зупиняє їх стягнення.

Натомість поданий до суду адміністративний матеріал не містить доказів, що уповноваженими особами Головного управління ДПС у Харківській області прийнято відносно ФОП ОСОБА_1 за результатами фактичної перевірки податкове повідомлення-рішення.

Таким чином, суд доходить переконання, що внаслідок оформлення акта фактичної перевірки, платник податків не вважається таким, що вчинив порушення податкового законодавства, а отже такий акт не може бути підставою для притягнення до відповідальності ОСОБА_1 .

Указані недоліки обмежують суд у всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи у їх сукупності та позбавляє можливості встановити обставини скоєного притягуваним: ОСОБА_1 адміністративного правопорушення.

Відтак з`ясування цих даних можливе лише шляхом проведення доопрацювання зазначених адміністративних матеріалів.

За приписами ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу. Наведені вище обставини мають суттєве значення для вирішення справи, оскільки неправильне та неповне оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення унеможливлює визнання судом належними та допустимими здобутих по справі доказів в розумінні вимог ст. 251 КУпАП.

При цьому суд ураховує, що відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 23.12.2005 року (з наступними змінами та доповненнями), визнано правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимог КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення, а згідно з абз. 2 п. 12 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративне правопорушення» норми КУпАП не забороняють повернення протоколу про адміністративне правопорушення, складеного не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог статті 256 цього Кодексу вмотивованою постановою суду для належного оформлення.

Також за висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 02.09.2021 у справі № 11-97сап20, обґрунтоване повернення матеріалів про адміністративні правопорушення для їх належного оформлення не суперечить закону та сприяє належному виконанню завдань КУпАП.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про повернення адміністративного матеріалу до Головного управління ДПС у Харківській області ДПС України - для належного оформлення.

На підставі викладеного, керуючись ст.163-1, 221, 245, 251, 256, 278, 280 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И В :

Адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП повернути до Головного управління ДПС у Харківській області для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя М.Є. Шамраєв