Справа 362/7187/25
Провадження 3/362/2810/25
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17.09.2025 року м. Васильків

Суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Сухарева О.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовець ЗСУ, учасник бойових дій,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 28.08.2025 близько 06.45 год в Київській області в с. Митниця по вул. Лесі Українки ОСОБА_1 , перебуваючи у громадському місці на ставку, висловлювався нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою у бік потерпілого ОСОБА_2 , внаслідок чого порушував громадській порядок і спокій громадян.

ОСОБА_1 категорично заперечив вчинення дрібного хуліганства, суду пояснив, що із своїм другом ОСОБА_3 перебували на ставку з метою рибальства, на іншому березі перебував громадянин ОСОБА_2 . Цей ставок вони за свій кошт «зариблювали», піклуються про нього, про що повідомили ОСОБА_2 , просили врахувати це і при риболовлі відпускати рибу, яка необхідна для зариблення, однак він відразу почав сваритися і заперечувати будь-який діалог, і викликав поліцію.

Свідок ОСОБА_3 повністю підтвердив пояснення ОСОБА_1 .

Заслухавши пояснення, дослідивши надані письмові матеріали, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з вимогами ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. При цьому, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів.

Відповідно до ст. 173 КУпАП України, дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян є адміністративним правопорушенням.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Згідно письмових пояснень заявника та потерпілого ОСОБА_2 невідомі чоловіки висунули йому претензії щодо зарибленого ними ставка, вказуючи, що ловити рибу не можна, сварилися на нього, погрожували розправою.

Таким чином, судом достовірно встановлено, що причиною конфлікту стала можливість ловити рибу, при цьому ОСОБА_1 не забороняв ловити рибу потерпілому, не погрожував, а вказував про необхідність відпускати певний вид риби, тобто між ними виникла сварка з важливих для ОСОБА_1 підстав, а не безпричинно, при цьому інших громадян, спокій яких було б порушено на ставку не було.

Згідно зі ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи вкладене, суд приходить до висновку про відсутність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, за якою кваліфіковано дії особи, тому провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247, 283, 284, 287, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження в справі відносно ОСОБА_1 в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Васильківський міськрайонний суд Київської області.

Суддя Сухарева О.В.