Справа № 694/2850/25
Провадження № 3/694/854/25
ПОСТАНОВА

Іменем України

18.09.2025 року м. Звенигородка

Суддя Звенигородського районного суду Черкаської області Смовж Ольга Юліанівна, розглянувши матеріали, які надійшли від Звенигородського районного відділу поліції ГУ НП в Черкаській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працюючої начальником ФК «Віва капітал», що проживає по АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановила:

До Звенигородського районного суду Черкаської області надійшли адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 09 вересня 2025 року серії ВАД № 476239, 12.08.2025 близько 09:37 год, гр. ОСОБА_1 , перебуваючи в під`їзді багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 , голосно висловлювалася нецензурною лайкою, чим порушила громадський порядок та спокій мешканців, вчинивши правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП - дрібне хуліганство.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала та пояснила, що проживає по АДРЕСА_1 на підставі договору оренди. Сусідкою є ОСОБА_2 , квартира АДРЕСА_3 . З липня місяця по сьогодні продовжується конфлікт з ОСОБА_2 , оскільки остання здійснює ремонт у своїй квартирі та працівники підключаються до лічильника до квартири, яку орендує ОСОБА_1 , через що сума за сплату електроенергії є значною та через такі підключення були перебої у роботі бойлера. Дані дії є обурливими для неї, однак обставини погроз фізичною розправою не підтверджує. Сварка мала місце на сходовому майданчику біля квартир, при цьому сторонніх глядачів, інших мешканців будинку, свідків розмови не було.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши ОСОБА_1 , що з`явилася в судове засідання, встановлено наступне.

Під хуліганством розуміється грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Відповідно до статті 173 КУпАП до дрібного хуліганства відносять нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Іншими словами, дрібним хуліганством визнаються дії, що не мають ознак кримінально караного хуліганства. Тобто, для наявності складу правопорушення «хуліганства» та для кваліфікацій дії особи, як хуліганство, необхідними є мотиви «явної неповаги до суспільства», проте, матеріали справи чітко доводять лише факт наявності неприязних стосунків між особами зазначеними в протоколі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Факт неприязних стосунків підтверджується матеріалами, наявними у справі, зокрема висновком про наявність неприязних стосунків, зумовлених сваркою, викладений у протоколі про прийняття заяви про кримінальне правопорушення та інші події, а також вбачається з пояснень наявних у матеріалах справи та наданих під час розгляду справи.

Проявом хуліганських дій є будь які протиправні дії, спрямовані на порушення громадського порядку.

З пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення та доданих до нього матеріалів з`ясовано, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник конфлікт, пов`язаний з неприязними стосунками, дії ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вказують на наявність неприязних відносин між ними, як сусідами. При цьому ОСОБА_1 стверджує, що у даному випадку відсутні обставини неповаги до громадського порядку і спокою інших громадян, оскільки під час сварки окрім них, голови ОСББ та представника ПАТ «Черкасиобленерго», інших осіб не було, сварка відбувалася не у громадському місці.

Аналізуючи надані докази, а саме: протокол про адміністративне правопорушення, письмову заяву та пояснення, приходжу до висновку про відсутність в матеріалах справи про адміністративне правопорушення доказів, які б свідчили, що своїми діями ОСОБА_1 порушувала громадський порядок і спокій громадян з мотивів явної неповаги до суспільства.

Будь-яких фактичних даних, на основі яких можна було б дійти висновку, що ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, яке посягає на громадський порядок і громадську безпеку, тобто вчинила дрібне хуліганство, об`єктивна сторона якого передбачає посягання на суспільні відносини у громадських місцях (вулицях, парках, скверах, інших місцях масового перебування громадян), і як наслідок порушення спокою громадян, тобто невизначеного кола осіб, як потерпілих, не встановлено, через що в діях ОСОБА_1 відсутній склад інкримінованого адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КупАП, тобто дрібного хуліганства.

Зважаючи на викладене, вбачаю підстави для закриття адміністративного провадження відносно ОСОБА_1 за відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ст. 245 КУпАП передбачено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненням особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил норм і стандартів, що стосується забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статтею 280 КУпАП визначено, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясовується, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Адміністративна відповідальність за ст.173КУпАП наступає за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для кваліфікації дій особи за ст.173 КУпАП необхідна наявність у цих діях хуліганського мотиву. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Мотиви хуліганства здебільшого позбавлені будь-якої необхідності, є безпричинними.

На підтвердження обставин, викладених у протоколі працівниками поліції долучено:

-протокол про адміністративне правопорушення від 09 вересня 2025 року серія ВАД № 476239;

-рапорт Звенигородського РВП ГУ НП в Черкаській області від 26.08.2025;

-протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 26.08.2025;

-письмові пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , що містяться в матеріалах справи;

-фотокопії особистих документів;

-акт про пломбування засобів комерційного обліку електричної енергії від 12.08.2025;

-квитанція АТ «Ощадбанк» від 04.08.2025 про оплату електроенергії ОСОБА_2 у сумі 2050 грн.;

-фотокопії скріншотів переписки;

-флешка з відеозаписом.

Так, у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД № 476239, зазначено про те, що 12.08.2025 близько 09:37 год, гр. ОСОБА_1 , перебуваючи в під`їзді багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 , голосно висловлювалася нецензурною лайкою, чим порушила громадський порядок та спокій мешканців.

Із дослідженого у судовому засіданні протоколу про адміністративне правопорушення та долучених до нього письмових матеріалів встановлено, що інкриміноване ОСОБА_1 правопорушення відбувалося на сходовому майданчику будинку, тобто не у громадському місці.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення (ст.173 КУпАП) є місце його скоєння, а саме: громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони, парки, сквери, дитячі майданчики, зупинки громадського транспорту, ліфти, державні установи, медичні установи та інше, до яких відкритий доступ громадян або ж відкриті території, де є скупчення людей.

Отже, однією із складових об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є, зокрема, вчинення вищенаведених дій в громадському місці, тобто місці скупчення громадян, проведення громадських заходів тощо.

Викладенні в протоколі обставини адміністративного правопорушення, зокрема вчинення дрібного хуліганства, саме в громадському місці, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні.

Жодних інших доказів, у тому числі й пояснення потерпілої, які б переконливо, повно та об`єктивно висвітлювали обставини зазначеної справи про адміністративне правопорушення, суду не надано.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення, за відсутності інших об`єктивних доказів на підтвердження факту вчинення правопорушення, не може слугувати доказом винуватості у вчиненні адміністративного правопорушення.

При цьому суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, не може перебирати на себе функції обвинувачення, що призведе до порушення ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно вимог ст.ст. 245, 252, 280 КУпАП, винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.173 КУпАП, суд вважає не доведеною.

Окрім того, згідно з вимогами ч. 2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, повинен бути складений не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

В даному випадку підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 476239 від 09 вересня 2025 року відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП стали обставини, які відбулися 12 серпня 2025 року. Заява до поліції надійшла 26.08.2025.

Отже, цей протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ч. 2 ст. 254 КУпАП, оскільки його складено уповноваженою посадовою особою пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила таке правопорушення, що в свою чергу тягне за собою його недопустимість, оскільки він був оформлений з порушенням порядку, встановленого цим Кодексом.

Таким чином, складання даного протоколу про адміністративне правопорушення відбулось через значний проміжок з моменту виявлення особи, яка його вчинила, а тому слід вважати дії уповноваженої посадової особи непослідовними, оскільки належним було б складання відповідного протоколу про адміністративне правопорушення не пізніше двадцяти чотирьох годин після його виявлення.

Отже, зазначені дії посадової особи уповноваженої на складання протоколу не відповідають такій складовій принципу правової визначеності як передбачуваність застосування правових норм. Дотримання даного принципу є необхідним для того, щоб виключити будь-які ризики свавілля, наприклад, як в даному випадку, посадовою особою безпідставно не було складено протокол відразу після виявлення адміністративного правопорушення. Чинним законодавством не передбачено будь-яких випадків зволікання у часі оформлення протоколів у побідних справах, у зв`язку із чим складання протоколу через значний проміжок часу від дати виявлення правопорушення є недопустимим та не відповідає принципу законності.

На підставі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Винуватість особи у вчиненні правопорушення повинна бути доведена поза розумним сумнівом, а усі сумніви тлумачиться на користь особи.

Згідно до вимог ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст.247 КУпАП визначені обставини, що виключають провадження у справі про адміністративне правопорушення, серед яких пунктом 1 визначено відсутність складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, сукупністю матеріалів, досліджених у даній справі про адміністративне правопорушення, не доведено поза всяким розумним сумнівом вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, що свідчить про відсутність в її діях складу цього адміністративного правопорушення.

Відтак, вважаю необхідним провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП.

На підставі наведеного, керуючись статтями 173, 247, 283, 284 КУпАП, суддя

постановила:

Провадження в адміністративній справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст.173 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Черкаського апеляційного суду через Звенигородський районний суд Черкаської області.

Суддя Ольга Юліанівна Смовж