Справа № 646/5038/25
Провадження № 3/646/1700/2025
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.09.2025 м. Харків

Суддя Основ`янського районного суду міста Харкова Блага І.С.,

за участі секретаря судових засідань Волікової Д.Д.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 ,

представника потерпілого- адвоката Лепетюка Я.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про виправлення описок у протоколі судового засідання у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.124 Кодексу України про адміністративні правопорушення, відносно ОСОБА_1 ,

встановив:

Постановою Основ`янського районного суду міста Харкова від 25.07.2025 було закрите провадження у справі №646/5038/25 про адміністративне правопорушення, передбачене ст.124 Кодексу України про адміністративні правопорушення, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі п.1 ст.247 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

12.08.2025 ОСОБА_1 подала заяву про усунення описки у протоколі судового засідання, якою просить виправити описку в протоколі судового засідання від 25.07.2025, замінивши фрази «..з`їжджав на З-й з`їзд вулицею Вернадського», «...а також з`їжджати з перехрестя ліворуч-у напрямку провулку Подільського», «...а також з`їжджати з перехрестя праворуч-у напрямку вулиці Вернадського» на наступну, як вона вважає, правильну, редакцію: «з`їжджав на другий з`їзд на Гімназійну набережну», «а також з`їжджати з перехрестя ліворуч-у напрямку вул. Вернадського», «..а також з`їжджати з перехрестя праворуч-у напрямку пров. Подільский».

В обгрунтування заяви ОСОБА_1 посилається на те, що суд припустився описок, що не відповідає фактичним обставинам, підтвердженим письмовими поясненнями ОСОБА_1 та протоколом сформованим на місці ДТП. Внаслідок наявної описки може бути неправильно витлумачено маршрут учасників ДТП при перегляді справи в апеляційному порядку; фактично через це технічну помилку потерпілий ( ОСОБА_2 ) отримав підстави та можливість оскаржити/подати апеляційну скаргу на постанову (постанова містить зазначення про можливість оскарження до Харківського апеляційного суду), чим ОСОБА_2 .

У судовому засіданні ОСОБА_1 підтримала свою заяву та доводи, якими вона обгрунтована. Також додатково пояснила, що вона не має юридичної освіти та самостійно складала заяву, тому помилково вказала про виправлення описки у протоколі судового засідання, холча мала на увазі постанову суду у справі про адмінітсративне правопорушення.

Представник потерпілого заперечував проти заяви ОСОБА_1 , посилаючись на те, що відповідно до 231 ст. Кодексу адміністративного судочинства зауваження до протоколу судового засідання подаються протягом 5 днів з дня винесення рішення, отже, ОСОБА_1 , яка подала свою заяву 12.08.2005 пропустила цей строк, оскільки постанову було винесено судом 25.07.2025. При цьому ОСОБА_1 не заявляла про поновлення строку на подання заяви про виправлення описки в протоколі судового засідання, а норми ЦПК, на які вона посилаються, не регулюють ці правовідносини, що на які розповсюджуються свою дію норми адміністративного судочинства. Крім того, до звернення ОСОБА_1 з цією заявою потерпілий подав апеляційну скаргу на постанову суду.

Вислухавши сторони, дослідивши їхні доводи, перевіривши матеріали справи, приходжу до наступних висновків.

І посилання ОСОБА_1 на норми Цивільного процесуального кодексу України, і посилання представника потерпілого на норми Кодексу адміністративного судочинства України є помилковими.

Так, у постанові від 16.02.2021 у справі №263/10894/2020 Верховний Суд зробив висновок, що відповідно до усталеної судової практики, яка ґрунтується на системному аналізі міжнародних актів з урахуванням рішень Конституційного Суду України, суди в певних випадках вправі застосовувати принцип аналогії закону. У цьому випадку найбільш близьким до адміністративно-деліктної галузі права є кримінальне процесуальне законодавство.

Крім того, у постанові від 11.02.2021 Велика Пала Верховного Суду вкотре наголосила, що за відсутності чітко встановленого законом порядку розгляду справ про адміністративне правопорушення або неузгодженість його елементів суддя має можливість обирати (визначати) найбільш оптимальний варіант рішення (дії) з кількох юридично допустимих його (її) варіантів.

Отже, з огляду на вищевказані висновки Верховного Суду процедурні питання у справі про адміністративне правопорушення слід вирішувати за аналогією з кримінальним процесуальним законом.

У протоколі судового засідання від 25.07.1025 не міститься тих відомостей, про помилковість яких стверджує ОСОБА_1 у своїй заяві.

Проте, за змістом заяви ОСОБА_1 , в якій вона посилається на конкретні фрази саме з постанови суду, враховуючи зміст протоколу судового засідання та постанови суду від 25.07.2025 а також з урахуванням її пояснень у судовому засіданні 23.09.2025, суд приходить до висновку, що фактично ОСОБА_1 просить виправити описки у постанові суду від 25.07.2025.

Тобто дійсним наміром ОСОБА_1 є звернення до суду з проханням виправити описки, які, на її думку, допустив суд у постанові, а не у протоколі судового засідання.

Таким чином, дійсним предметом цього судового розгляду є питання про виправлення описки у постанові суду від 25.07.2025, яке ініціює ОСОБА_1 .

За правилами аналогії закону (ст.379 КПК України) суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

В той же час, виправлення відомостей у постанові суду від 25.07.2025, про які просить ОСОБА_1 , внесе зміни до змісту вказаного судового рішення, тобто змінить його суть, що є неприпустимим.

На цьому неодноразово наголошував у своїй практиці Верховний Суд, зокрема, у постанові від 28.11.2024 у справі № 990/162/23.

Таким чином, підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 немає.

У скороченому тексті (вступній та резолютивній частині) постанови суду від 23.09.2025 суддею помилково зазначено, що вона не підлягає апеляційному оскарженню.

Але, зважаючи на неврегульованість цього питання нормами КУпАП, оскільки суддя вирішує це питання за аналогією закону, який надає стороні право оскаржити судове рішення про виправлення описок або відмову у такому виправленні, керуючись принципом верховенства права, утому числі однією з його складових юридичної визначеності, а також права на доступ до правосуддя, ця постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.1, 2, 283 КУпАП, ст.379 КПК України, суддя

постановив:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описок у протоколі судового засідання у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.124 Кодексу України про адміністративні правопорушення, відносно ОСОБА_1 .

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 10 діб з дня її винесення.

Повний текст постанови складен 24.09.2025

Суддя І.С.Блага