№ 3/756/4701/25
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2025 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

судді Ковальової В.М.,

за участі секретаря судового засідання Пархоменка В.В.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 6 Оболонського районного суду міста Києва адміністративну справу про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1. ст. 155-1КУпАП:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , громадянки України, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

УСТАНОВИВ:

До Оболонського районного суду міста Києва 01 вересня 2025 року надійшов протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 3810 від 19.08.2025 року, заступником начальника відділу ГУ ДПС у м. Києві Базильком А.М. при проведенні фактичної перевірки кафе де здійснює господарську діяльність ТОВ «Франик» () податкова адреса: місто Полтава, вулиця Юліана Матвійчука, 49, оф.5, встановлено, що посадова особа керуюча закладом, ОСОБА_1 , 19.08.2025 вчинила за адресою: м. Київ, проспект Володимира Івасюка, 6, корп. 4, літера А, порушення встановленого порядку проведення розрахунків, а саме: встановлено факт реалізації підакцизного товару без використання в ПРРО режиму програмування із зазначенням найменувань, чим порушила п. 11 ст. 3 Закону України від 06 липня 1995 року № 265-95ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч.1 ст. 155-1 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не прибула, про день, місце та час розгляду справи повідомлялась, але причин неявки суду не повідомила, заяв, клопотань щодо відкладення розгляду справи до суду не надала. Однак слід урахувати, що вказана особа була належним чином повідомленою, зокрема відповідно до положень ст. 268, 277-2 КУпАП України. При цьому, на думку суду, учасник справи, який задіяний в її розгляді, зобов`язаний з розумним інтервалом часу цікавитись провадженням у його справі, добросовісно користуватись належними процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Ці висновки дають підстави для розгляду справи у відсутність ОСОБА_1 , ураховуючи введення воєнного стану на території України.

Також, судом вжито заходів для забезпечення присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, під час розгляду справи в суді (судові повістки від 04.09.2025). ОСОБА_1 не з`явилась, пояснень по суті складеного протоколу про адміністративне правопорушення не надходило.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях (у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року, у справі «Олександр Шевченко проти України» від 26 квітня 2007 року та «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року) неодноразово зазначав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відтак, з метою усунення зловживань процесуальними правами особи, відносно якої вирішується питання про її притягнення до адміністративної відповідальності, уникнення затягування розгляду справи з огляду на строки накладення адміністративного стягнення, що можуть бути спрямовані на уникнення адміністративної відповідальності за вчинене, а також на строки розгляду даної категорії справи про адміністративне правопорушення (ст. 277 КУпАП), вважаю, що відповідно до ст. 268 КУпАП, можливо розглядати справу у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

Дослідивши матеріали адміністративної справи та оцінивши докази в їх сукупності, суддя приходить до таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Діяння повинно містити усі ознаки складу правопорушення, за відсутності хоча б однієї вважається відсутнім склад у цілому.

Диспозиція ч. 1 ст. 155-1 КУпАП передбачає відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Відповідно ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані:

- проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Об`єктом правопорушень, передбачених вказаною статтею, є суспільні відносини у сфері здійснення розрахункових операцій, при цьому суб`єктами правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, можуть бути особи, які відповідно до своїх функціональних обов`язків здійснюють розрахункові операції, а також посадові особи, до компетенції яких належить організація здійснення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Аналіз диспозиції ч. 1 ст. 155-1КУпАП, а також положень ЗУ «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» дає можливість зробити висновок, що вимоги законодавства, яким визначається порядок проведення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, поширюються не на всіх без винятку осіб, а лише осіб, які на законній правовій підставі беруть участь у правовідносинах, пов`язаних із здійсненням розрахункових операцій у відповідній сфері господарської діяльності.

Статтями 251, 280 КУпАП, визначено фактичні дані, обставини на основі яких, у визначеному законом порядку, орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення.

Крім того, ч. 2 ст. 251 КУпАП визначено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Як вбачається з матеріалів справи доказами вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 є:

- обставини, що викладені у протоколі про адміністративне правопорушення № 3810 від 19.08.2025 року;

- акт фактичної перевірки № 71231/Ж5/26/15/07/45436055 від 19 серпня 2025 року яким зафіксовано те, що 19.08.2025 о 13 год. 30 хв. проведено перевірку кафе де здійснює господарську діяльність ТОВ «Франик» () податкова адреса: місто Полтава, вулиця Юліана Матвійчука, 49, оф. 5, керуюча закладом вчинила правопорушення встановленого порядку проведення розрахунків, а саме: встановлено факт реалізації підакцизного товару без використання в ПРРО режиму програмування із зазначенням найменувань, чим порушено п. 11 ст. 3 Закону України № 265/95-ВР від 06.07.1995 «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», а суб`єктом господарювання не забезпечено використанні режиму програмування найменування підакцизних товарів.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення № 3810 від 19.08.2025, суд встановив, що протокол про адміністративне правопорушення складено щодо ОСОБА_1 , як керуючого закладом кафе ТОВ «Франик». В той же час до матеріалів справи не долучено доказів, які б підтверджували даний факт.

При цьому, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять жодного належного, допустимого, достовірного та достатнього доказу, на основі якого суд мав би можливість зробити безумовні та категоричні висновки проте, що ОСОБА_1 займає посаду керуючого закладом, та до її функціональних обов`язків відноситься дотримання та забезпечено використанні режиму програмування найменування підакцизних товарів.

Єдиними доказами, в яких вказується про факт порушення покладених на ОСОБА_1 функціональних обов`язків, щодо здійснення забезпечення використання режиму програмування найменування підакцизних товарів, є протокол про адміністративне правопорушення; копія акту (довідки) фактичної перевірки.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року №23-рп/2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правовій презумпції, у тому числі, і закріпленої в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості. У Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 08.07.2020 №463/1352/16-а, зазначено, що в силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачиться на її користь.

Враховуючи наведені вище обставини, вважаю, що матеріали, які додані до протоколу про адміністративне правопорушення, не містять належних та допустимих доказів наявності в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.155-1 КУпАП

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, провадження у справі щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 155-1, 247, 280, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.155-1 КУпАП стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд міста Києва особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Суддя В.М. Ковальова