Справа №534/1763/25
Провадження №3/534/401/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2025 року м. Горішні Плавні

Суддя Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області Малюк Марина Вікторівна, розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Франківка, Черкаської області, одруженої, має на утриманні неповнолітню дитину, працюєї на посаді продавця у ГО Бар «Живе Пиво», проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 155-1 КУпАП,

в с т а н о в и в :

Формулювання обставин правопорушення, яке пред`являлось особі у протоколі та визнане суддею доведеним.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення №8465 від 04.07.2025, в ході проведення головним державним інспектором відділу фактичних перевірок УПА ГУ ДПС у Полтавській області Качапутом О.О. фактичної перевірки ГО Бар « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що належить ФОП « ОСОБА_2 », розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , встановлено, що ОСОБА_1 вчинила порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а саме: "не забезпечення проведення розрахункової операції з використанням реєстратора розрахункових операцій із зазначенням повних реквізитів фіскального чеку, чим порушено пп.1, 2 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 №265/95-ВР у редакції Закону від 01.06.2000 №1776-ІІІ із змінами та доповненнями".

Означене правопорушення кваліфікується посадовою особою, якою оформлюються матеріали справи про адміністративне правопорушення, за частиною 1 статті 155-1 КУпАП.

Будучи повідомленою у встановленому законом порядку про дату, час і місце розгляду справи, ОСОБА_1 в судові засідання, призначені на 11.08.2025 та 19.09.2025 не з`явилася, причину неявки суду не повідомила, а судові повістки повернулися на адресу суду із відміткою поштового відділення про їх не вручення у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою.

Відповідно до положень статті 268 КУпАП особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Аналіз частини 2 статті 268 КУпАП свідчить, що участь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 155-1 КУпАП, не є обов`язковою.

ОСОБА_1 мала об`єктивну можливість особисто або через представника реалізувати свої права, передбачені статтею 268 КУпАП. Остання не була позбавлена можливості надати письмові клопотання, заяви, звернення чи пояснення з приводу обставин правопорушення.

Згідно зі статтею 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» (Заява №3236/03, п. 41), Європейський суд з прав людини зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що ратифікована Законом України № 475/97-ВР від 17.07.1997, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Судом застосовано передбачені законом заходи для належного повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, про розгляд справи, проте ОСОБА_1 , яка є обізнаною про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення не виконала свого процесуального обов`язку з`явитися до суду за викликом, затягує розгляд справи, тому, зважаючи на норми національного законодавства та зазначену практику Європейського суду, суд доходить висновку про можливість розгляду справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Докази на підтвердження встановлених суддею обставин, оцінка суду.

Відповідно до положень ч ч. 1 та 2 статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно зі статтями 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Суд, дослідивши матеріали справи, доходить таких висновків.

Частиною першою статті 155-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Склад адміністративного правопорушення це передбачена нормами права сукупність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він складається з: об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкту, суб`єктивної сторони.

Об`єктивна сторона цього правопорушення полягає в порушенні порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Норма є бланкетною. Для визначення порядку проведення розрахунків відсилає до законодавства у відповідній сфері.

Суб`єктом вчинення означеного правопорушення можуть бути особи, які відповідно до своїх функціональних обов`язків здійснюють розрахункові операції, а також посадові особи, до компетенції яких належить організація здійснення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

У відповідності до пунктів 1, 2 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані:

1) проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок.

2) надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти)…

Доказами в справі є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку суддя встановлює наявність чи відсутність правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, які установлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків тощо (частина перша статті 251 КУпАП), а обов`язок щодо їх (доказів) збирання покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених законом (частина друга статті 251, стаття 255 КУпАП).

У відповідності до частини першої статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі

У відповідності до статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд зіставив дії особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, із діями, зазначеними в диспозиції частини 1 статті 155-1 КУпАП, дійшов переконання, що в діях ОСОБА_1 є склад цього правопорушення, яке полягає в порушенні встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Протиправність дій та вина ОСОБА_1 підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами, а саме:

- протоколом про адміністративне правопорушення №8465 від 04.07.2025, що підписаний особою, яка притягається до відповідальності. Із протоколу вбачається, що цій особі роз`яснені права, передбачені статтею 63 Конституції України, а також права та обов`язки, визначені КУпАП, у тому числі право на захист, на перекладача;

- актом фактичної перевірки від 04.07.2025, згідно з яким встановлено, що: «…при перевірці господарського об`єкту Бару « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що належить ФОП ОСОБА_2 , розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , виявлено порушення проведення розрахункової операції без реєстратора розрахункових операцій на повну суму покупки 80,00 грн. Проведення розрахункових операцій реєстратор розрахункових операцій або через програмний реєстратор розрахункових операцій з формуванням та видачею фіскальних чеків встановленої форми та змісту, а саме без зазначення реквізитів марок акцизного податку на загальну суму 3 392,00 грн»;

- пояснюючою запискою головного державного інспектора Качапута О.О.

Мотиви накладення адміністративного стягнення.

При визначенні виду та міри адміністративного стягнення, суд виходить із положень статті 23 КУпАП та зазначає, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до статті 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених Кодексом України про адміністративні правопорушення та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху.

У цьому випадку суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь її вини.

Обставин, що обтяжують або пом`якшують відповідальність порушника, судом не встановлено.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції частини 1 статті 155-1 КУпАП у розмірі трьохнеоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Питання про судовий збір вирішено судом у порядку статті 40-1 КУпАП, згідно з якою у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення, судовий збір сплачується особою, на яку таке стягнення накладено.

На підставі викладеного та керуючись ст ст.40-1, 283, 294 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в :

Визнати ОСОБА_1 , винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 155-1 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян в сумі 51 (п`ятдесят одна) грн.

Відповідно до частини 1 статті 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому копії постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження - не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Згідно із статтею 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною 1 статті 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави 605 (шістсот п`ять) грн 60 (шістдесят) коп. судового збору.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Горішньоплавнівський міський суд Полтавської області. Апеляційна скарга на постанову суду подається протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Марина МАЛЮК