Справа № 355/1729/25
Провадження № 3/355/580/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2025 року селище Баришівка

Суддя Баришівського районного суду Київської області Цирулевська М. В.,

розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов із СПД №1 Відділу поліції №1 Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, паспорт номер НОМЕР_1 , виданий 20.12.2021, орган що видав 3219, РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП,

УСТАНОВИЛА:

12 серпня 2025 року до Баришівського районного суду Київської області надійшов адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 серпня 2025 року адміністративний матеріал передано судді Баришівського районного суду Київської області Цирулевській М. В.

Судові засідання щодо розгляду означеного адміністративного матеріалу призначені на 22.08.2025 та 16.09.2025. Було здійснено виклики (телефонограми) ОСОБА_1 як особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_2 , як потерпілу особу, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 як свідків.

У судові засідання ОСОБА_1 не з`явився, причин неявки не повідомив, процесуальних документів, в тому числі, клопотань від ОСОБА_1 не надходило. Потерпіла особа та свідки у судові засідання також не з`явилися.

Суд констатує, що вжиті ним заходи щодо повідомлення про дату, час та місце судових засідань особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є належними та достатніми, ОСОБА_1 був поінформований про розгляд Баришівським районним судом Київської області адміністративних матеріалів у відношенні до нього у порядку Кодексу України про адміністративні правопорушення, однак бажання взяти участь у судових засіданнях не виявив.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у відповідній частині передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Розумність тривалості провадження повинна оцінюватись, у розрізі практики ЄСПЛ окресленої ним у його рішеннях, відповідно до обставин справи та наступних критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади та важливості для заявника питання, що розглядається (рішення ЄСПЛ у справі «Фрідлендер проти Франції», №30979/96, пункт 43).

При цьому, за послідовною практикою ЄСПЛ, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Пономарьов проти України», у справі «Смірнова проти України»).

Частиною 1 ст. 268 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 277 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 154 КУпАП, розглядаються у п`ятнадцятиденний строк.

Дослідивши матеріали справи, докази, що містяться у ній, суддя зазначає та виснує таке.

Як вбачається з дослідженого протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 854786 від 10.07.2025, складеного ПОГ СВГ ВП № 1 Броварського РУП ГУНП в Київській області капітаном поліції Демішин В. В., 08.07.2025 близько 15:40 в АДРЕСА_2 , громадянин ОСОБА_1 вигулював свого собаку на ім`я «Сандер» без намордника та повідка, в результаті чого собака вкусив громадянку ОСОБА_2 .

Як слідує із означеного протоколу про адміністративне правопорушення, вказані дії ОСОБА_1 були кваліфіковані за ч. 3 ст. 154 КУпАП.

До адміністративного матеріалу, окрім означеного вище протоколу про адміністративне правопорушення, долучено:

1)пояснення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відібрані 08.07.2025 поліцейським СПД № 1 ВП № 1 Броварського РУП ГУНП в Київській області старшим сержантом поліції Шумій Є. О., згідно із якими ОСОБА_2 пояснює, що 08.07.2025 близько 15:40 вона йшла із своєю собакою в напрямку магазину «Лавка» в селі Недра, аж раптом інший собака породи Стаф почав бігти на її собаку, ОСОБА_2 взяла свою собаку на руки щоб захистити, але стаф вхопив її за праву руку, внаслідок чого вона отримала незначний укус. Допомоги ШМД не потребувала. Власник собаки стафа знаходився неподалік магазину «Лавка», та в свою чергу ніяк не відреагував і потім пішов з собакою у невідомому напрямку.

2)пояснення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , відібрані 08.07.2025 поліцейським СРПП СПД № 1 ВП № 1 Броварського РУП ГУНП в Київській області сержантом поліції Длугунович Д. В., згідно із якими ОСОБА_3 пояснює, що 08.07.2025 близько 15:40 зі своєю подругою знаходилася біля магазину «Лавка» в селі Недра, та побачила як гр. ОСОБА_2 піднімає на руки свого пса, яку хотів покусати собака породи «Стаф», господарем якої являється ОСОБА_1 , який сидів під деревом. Коли почали кричати, щоб забрав свого собаку, він відповів, що нічого не бачив. Коли громадянка ОСОБА_2 підійшла до власника собаки, він сказав, що все зрозумів та покарає собаку.

3)пояснення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , відібрані 08.07.2025 поліцейським СПД № 1 ВП № 1 Броварського РУП ГУНП в Київській області старшим сержантом поліції Шумій Є. О., згідно із якими ОСОБА_4 пояснює, що 08.07.2025 близько 15:40 вона також прямувала до магазину «Лавка» та побачила як на її знайому, гр. ОСОБА_2 почала бігти собака породи «Стаф» і вкусив її за праву руку. Власник собаки в свою чергу відповів, що начебто не бачив дану подію і в подальшому ніяк не відреагував, а потім пішов зі своєю собакою в невідомому напрямку.

4)пояснення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відібрані 08.07.2025 ПОГ СПД № 1 ВП № 1 Броварського РУП ГУНП в Київській області капітаном поліції Демішин В. В., згідно із якими ОСОБА_1 пояснює, що 08.07.2025 близько 15:30 він перебував у центрі села Недра, приблизно через 10-15 хвилин до нього прибіг його собака на ім`я « ОСОБА_5 » сам з дому, через те, що ймовірно його мати ОСОБА_6 відчинила двері будинку і пес сам вибіг на вулицю. Коли він знаходився біля магазину «Лавка» і пив каву, то почув крики, після чого до нього підійшли знайомі жінки на ім`я ОСОБА_7 та ОСОБА_8 та повідомили що збираються отруїти його собаку. Пізніше він побачив ОСОБА_2 яка йде та тримається за руку, а потім він почув від жінок що його собака вкусив ОСОБА_2 за руку.

5)протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію складений 08.07.2025 поліцейським з РПП СПД № 1 ВП №1 Броварського РУП ГУНП в Київській області старшим сержантом поліції Шумій Є. О.

Інших доказів вчинення ОСОБА_1 інкримінованих йому діянь адміністративний матеріал не містить.

Стаття 154 КУпАП (у редакції, чинній на момент вчинення правопорушення та на момент розгляду справи) структурно має три окремі частини. Так, ч. 1 ст. 154 КУпАП передбачено основний склад цього адміністративного правопорушення, який встановлює адміністративну відповідальність за утримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, вигулювання собак без повідків та намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, а також неприбирання власником тварини її екскрементів під час перебування тварини у громадському місці (крім вигулювання у спеціально відведених для цього місцях).

Частини 2 та 3 ст. 154 КУпАП передбачають кваліфіковані склади даного адміністративного правопорушення та підвищену адміністративну відповідальність в залежності від наявності у діях особи тих чи інших кваліфікуючих ознак. Так, у ч. 3 ст. 154 КУпАП передбачено таку кваліфікуючу ознаку як заподіяння шкоди здоров`ю людини чи її майну.

За загальним правилом, встановленим у ст. 213 КУпАП, справи про адміністративні правопорушення розглядаються: 1) адміністративними комісіями при виконавчих комітетах сільських, селищних, міських рад; 2) виконавчими комітетами (а в населених пунктах, де не створено виконавчих комітетів, - виконавчими органами, що виконують їх повноваження) сільських, селищних, міських рад та їх посадовими особами, уповноваженими на те цим Кодексом; 4) районними, районними у місті, міськими чи міськрайонними судами (суддями), а у випадках, передбачених цим Кодексом, місцевими адміністративними та господарськими судами, апеляційними судами, вищими спеціалізованими судами, Верховним Судом; 5) органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

15.07.2021 Верховною Радою України було прийнято Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо імплементації положень деяких міжнародних угод та директив Європейського Союзу у сфері охорони тваринного та рослинного світу» за №1684-IX (далі - Закон №1684-IX), яким ст. 154 КУпАП було викладено у новій редакції, що повністю відповідає редакції, чинній на момент вчинення правопорушення та на момент здійснення судового розгляду.

Таким чином, шляхом прийняття Закону №1684-IX ст.154 КУпАП структурно була поділена на три окремі частини. При цьому, як видно зі змісту положень вказаного Закону, виділення ч. 3 ст.154КУпАП з ч. 2 ст. 154 КУпАП відбулося шляхом відокремлення кваліфікуючої ознаки у виді заподіяння шкоди здоров`ю та майну людини. Тобто, кваліфікуючі ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 154 КУпАП, у виді повторності та заподіяння шкоди здоров`ю та майну особи, які в попередній редакції статті містилися у ч. 2, шляхом прийняття нового Закону були розділені на окремі частини таким чином, що заподіяння шкоди здоров`ю та майну особи внаслідок порушення правил утримання собак і котів перетворилося на особливо кваліфікуючий склад адміністративного правопорушення, що кваліфікується за ч. 3 ст. 154 КУпАП.

Однак при цьому, як вбачається з положень Закону №1684-IX, супутніх змін до ст. 218, 221 КУпАП, у зв`язку з появою ч. 3 ст. 154 КУпАП, не було прийнято, а відтак виникла законодавча прогалина, яка полягає у тому, що формально ч. 3 ст.154 КУпАП не відноситься до компетенції жодного органу влади (посадової особи), що здійснюють розгляд справ про адміністративні правопорушення.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини кримінальне обвинувачення не тлумачиться буквально та не зводиться виключно до кримінального переслідування особи за вчинення кримінально-караних діянь, у зв`язку з чим обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення в залежності від певних обставин (характер правопорушення, тяжкість покарання, кваліфікація за національним законодавством) також може підпадати під ознаки кримінального обвинувачення та потребувати юрисдикції суду щодо визначення обґрунтованості останнього.

Проектуючи вказані положення на обставини даної справи, суд робить висновок, що недоліки законодавства не можуть ігнорувати вимоги суспільства щодо забезпечення правопорядку шляхом притягнення особи до відповідальності за вчинене протиправне діяння.

На підставі викладеного, враховуючи характер адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП, ступінь його тяжкості, те, що склад вказаного правопорушення, у новій редакції законодавства, утворює кваліфікуюча ознака, яка в попередній редакції законодавства містилися у ч. 2 цієї ж статті та відносилася до компетенції суду, беручи до уваги, що за вчинення даного правопорушення передбачено обов`язкове додаткове адміністративне стягнення у виді конфіскації, що відповідно до ст. 29 КУпАП може бути застосовано лише судом, то, не зважаючи на те, що розгляд судом справ про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 154 КУпАП, прямо не закріплено у ст. 221 КУпАП, суд доходить висновку, що розгляд і вирішення справ про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 154 КУпАП. розглядається саме судом.

Диспозицією ч. 3 ст. 154 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дії, передбачені ч. 1 означеної статті, що спричинили заподіяння шкоди здоров`ю людини або її майну.

Частиною 1 статті 154 КУпАП передбачене адміністративна відповідальність за утримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, вигулювання собак без повідків та намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, а також неприбирання власником тварини її екскрементів під час перебування тварини у громадському місці (крім вигулювання у спеціально відведених для цього місцях).

Отже діяння, відповідальність за яке передбачена ч. 3 ст. 154 КУпАП, є адміністративним правопорушенням з матеріальним складом, що зобов`язує особу, уповноважену на складання протоколу про адміністративне правопорушення, встановити подію такого правопорушення, тобто діяння, що підпадає під ознаки ч. 1 ст. 154 КУпАП, факт завдання шкоди потерпілій особі (здоров`ю людини або її майну) та причинний зв`язок між завданою шкодою та діянням особи, якій інкриміновано вчинення цього адміністративного правопорушення.

Складаючи відносно особи протокол про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 154 КУпАП, інспектор поліції повинен зазначити, які саме дії, передбачені ч. 1 ст. 154 КУпАП, вчинила така особа, і яку шкоду здоров`ю людей або їх майну такі дії спричинили.

Якщо відповідні дії правопорушника завдали шкоду потерпілій особі, зокрема, у вигляді тілесних ушкоджень, адміністративний матеріал повинен містити відповідні належні та допустимі докази. Означені обставини можливо довести шляхом долучення до протоколу про адміністративне правопорушення довідки закладу охорони здоров`я. Письмові пояснення щодо отримання тілесних ушкоджень можуть бути додатковим доказом настання таких наслідків, але в сукупності із відповідними медичними документами, висновками експертів тощо.

Таких доказів, на підтвердження завданої потерпілій особі шкоди, зокрема, її здоров`ю, матеріали цієї справи не містять.

Більше того, суд наголошує та бере до уваги, позицію потерпілої ОСОБА_2 з означеного питання. Так, 15.09.2025 на електронну адресу суду надійшла заява потерпілої ОСОБА_2 , в якій остання зазначає, що жодної шкоди собакою, що належить ОСОБА_1 , їй завдано не було, жодних претензій до ОСОБА_1 потерпіла не має та просить закрити провадження у даній справі.

Окремо та безвідносно до вищевказаного суд зауважує, що положення ч. 3 ст. 154 КУпАП передбачають конфіскацію собаки, однак в протоколі ВАД № 854786 від 10.07.2025 немає жодних відомостей про огляд та вилучення тварини, не зазначено ознак тварини: окрас, вік собаки та інші прикмети, за якими собака має бути ідентифікована при проведенні її обов`язкової конфіскації, а також не містить даних про місце знаходження чи перебування вказаної собаки (акт вилучення чи залишення власнику на відповідальне зберігання), що створює перешкоду у подальшому виконанні постанови суду.

За положеннями ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положеннями ч. 2 ст. 251 КУпАП визначено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП, і не може бути перекладений на суд.

Згідно із положеннями ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до положень п. 3 ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а тому покладення на суд обов`язків ініціювати збір доказів на підтвердження вини правопорушника суперечить принципам об`єктивності та неупередженості суду при розгляді справи.

Згідно положень п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Докази не можуть ґрунтуватися на припущеннях, а всі сумніви щодо винуватості тлумачаться на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст. 245 КУпАП).

За таких обставин, оцінюючи докази у сукупності, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП.

У зв`язку з вищевикладеним, дане адміністративне провадження підлягає закриттю, а судовий збір не підлягає стягненню з особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у зв`язку з встановленням обставин, визначених п. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. 154, ст. 221, ст. 247, 268, 280, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 154 КУпАП, закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Баришівський районний суд Київської областіпротягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя

Баришівського районного суду

Київської області Марина ЦИРУЛЕВСЬКА