Справа № 367/5263/25
Провадження №3/367/1764/2025
ПОСТАНОВА

Іменем України

14 травня 2025 року м. Ірпінь Київської області

Суддя Ірпінського міського суду Київської області Лещенко О.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст.51 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 25.04.2025 року серії ВАД № 713406: 25.04.2025 року о 18 год. 10 хв. гр. ОСОБА_1 , за адресою: м. Буча, вул. Тарасівська, буд. 2-В, в магазині «АТБ» здійснив крадіжку товару, а саме:з полиці магазину викрав товари: коньяк Aznauri ємністю 0.7мл.в кількості 2 шт та пиво ємністю 0.5 л. в кількості 3 бшт, на загальну суму 533,2 гривень без ПДВ, чим вчинив правопорушення, передбачене ч.1ст. 51 КУпАП;

До суду ОСОБА_1 не з`явилась, про місце і час розгляду справи сповіщений належним чином. Клопотань про відкладення справи суду не надсилала. Подала заяву в якій просила не притягувати мене до адміністративної відповідальності. Відповідно до ст. 268 КУпАП справу розглянуто за його відсутності.

Відповідно до позицій Верховного суду для вручення повісток закон передбачає альтернативні способи комунікації. Вручення повісток є гарантіями забезпечення одного й того самого права - права на справедливий суд, елементом якого є право знати про суд (як про процес - засідання, так і про результат - рішення).

Якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Самого лише заперечення учасника про неотримання повідомлення недостатньо, щоб спростувати цю презумпцію.

Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери та адреси, але не користується чи не стежить за ними.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (ухвала Касаційного адміністративного суду Верховного Суду по справі №560/5541/20 від 17 листопада 2022 року).

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про доведеність винуватості ОСОБА_1 у вчиненні вказаного правопорушення, яке підтверджується наступними та досліджених судом доказами: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 713406 від 25.04.2025 року; протоколом про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується від 25.04.2025 року, поясненнями ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ; довідками вартості викраденого товару від 25.04.2025 року.

Відповідно до ч.1ст.51 КУпАП відповідальність настає за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати.

Відповідно до ч. 3 ст.51 КУпАП викрадення чужого майна вважається дрібним, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,2 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Відповідно до ст. 33 КУпАП, враховуючи характер вчиненого порушення, особу правопорушника, ступінь його вини, обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, суддею не встановлені, суд дійшов висновку про застосування до ОСОБА_3 адміністративного стягнення у виді штрафу.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення справляється судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 грн., який відповідно д ост. 40-1 КУпАП сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст.ст.9, 23, 33, 38, 40-1, 51 ч. 1 КУпАП, п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір»,

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 51 КУпАП, накласти адміністративне стягнення накласти адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятидесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 (шістдесят) копійок на користь держави.

Згідно ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Відповідно до ст. 308 КУпАП у разі не сплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч. 1 ст. 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби і у порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, зазначеного у постанові про стягнення штрафу,. витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Ірпінський міський суд Київської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова суду, якщо її не було скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Постанова може бути пред`явлена до виконання на протязі трьох місяців з наступного дня після набрання нею законної сили.

Суддя: О.В. Лещенко