Справа №: 148/2066/25
Провадження № 3/148/899/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2025 року суддя Тульчинського районного суду Вінницької області Дамчук О.О. розглянувши матеріали, які надійшли від Тульчинського РВП ГУНП у Вінницькій області, про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , громадянки України, з середньою освітою, непрацюючої, співмешкає, раніше до адміністративної відповідальності не притягувалася,

за ст. 173-8 ч. 2 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

31.07.2025 близько 11:40 години в АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 , порушила терміновий заборонний припис серії АА № 303559 від 30.07.2025 за вчинення домашнього насильства психологічного характеру відносно співмешканця, чим вчинила адміністративне правопорушення передбачене ч.2 ст. 173-8 КУпАП.

Таким чином, своїми діями ОСОБА_1 вчинила правопорушення передбачене ч.2 ст.173-8 КУпАП, а саме: невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений.

У судове засідання, призначене на 08.09.2025 особа, відносно якої розглядається справа про адміністративне правопорушення не прибула, про причини неявки суд не повідомила, про день та час слухання справи повідомлялася своєчасно та належним чином (а.с.14). Клопотань про відкладення слухання або про розгляд справи у її відсутності до суду не надала. Представника/захисника в судове засідання не направила.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 277 КУпАП, справи про адміністративні правопорушення передбачені частинами 2-3 статті 173-8 … КУпАП розглядаються протягом доби.

Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно ч. ст. 277-2 КУпАП України, повістка особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Із витягу з КП «Д-3» (а.с.14 зворот) вбачається, що адресат відсутній за вказаною адресою. Адресою проживання особи, яка притягується до адміністративної відповідальності в протоколі про адміністративне правопорушення зазначено АДРЕСА_1 .

Верховний Суд не одноразово зазначав, що у тому випадку, якщо судова повістка повертається до суду з причин того, що «адресат відмовився» чи «адресат відсутній за вказаною адресою», то судова повістка вважається врученою в день проставлення у поштовому повідомленні відповідної відмітки, а особа вважається повідомленою належним чином.

Отже, у разі, якщо судову повістку направлено судом за належною адресою і повернуто поштою у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, враховуючи те, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що розгляд справи відбудеться за викликом Тульчинського районного суду, то вважаю, що адресат повідомлений належним чином про дату, час та місце розгляду справи.

Звертаю увагу на правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 18.03.2021 по справі № 911/3142/19, відповідно до яких направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б).

Таким чином, сам лише факт неотримання поштової кореспонденції, якою суд з додержанням вимог процесуального закону надсилав судову повістку за належною адресою та яка повернулася до суду в зв`язку з відмовою від її отримання або відсутністю адресата за вказаною адресою, вважається належним повідомленням, оскільки зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка повідомила таку адресу проживання під час складання матеріалів про адміністративне правопорушення.

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, була обізнана про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, не вжила заходів для явки до суду, судова повістка повернулась у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою, тому приходжу до висновку, що судом вжито всіх можливих заходів щодо сповіщення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Стаття 268 КУпАП не містить імперативної заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення за статтею 173-8 КУпАП без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Таким чином, з огляду на викладене, ОСОБА_1 будучи своєчасно та належним чином повідомленою про дату, місце та час розгляду справи, в судове засідання не з`явилася, клопотань про відкладення слухання справи до суду не надала, у зв`язку з чим справа розглядається без участі особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, відповідно до ст. 268 ч. 1 КУпАП. Неявку особи, яка притягується до адміністративної відповідальності в судове засідання або неповідомлення про причини неявки суд розцінює, як намагання уникнути відповідальності та затягування розгляду справи з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Європейський Суд з прав людини у рішенні "Пономарьов проти України" від 03.04.2008 наголосив, що "сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження". Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Дослідивши матеріали справи, доходжу висновку, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 статті 173-8 КУпАП і повинна нести передбачену законом відповідальність.

Приймаючи дане рішення, керуючись принципом "поза розумним сумнівом", зміст якого сформульований у пункті 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі "Кобець проти України". Зокрема, доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Із змісту ст. 9 КУпАП вбачається, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Виходячи зі змісту статей 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до статей 245, 280 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Факт вчинення правопорушення підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 675434 від 31.07.2025; рапортом відповідального працівника РВП щодо отримання повідомлення про факт вчиненого правопорушення; поясненнями ОСОБА_2 ; формою оцінки ризиків вчинення домашнього насильства від 30.07.2025, в якому за результатом опитування постраждалої особи, відповідальним працівником РВП, було встановлено середній рівень небезпеки; копією термінового заборонного припису стосовно кривдника серії АА № 503559 від 30.07.2025 із забороною у будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою строком на 3 доби; повідомленням про постановлення ОСОБА_1 на профілактичний облік, як особу, яка вчиняє насильства в сім`ї; особистими поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності зазначеними на окремому аркуші в яких зазначено, що в неї зі співмешканцем виник конфлікт.

При призначенні адміністративного стягнення прийнято до уваги, а також враховано характер та ступінь тяжкості скоєного правопорушення, перевіривши існування обтяжуючих та пом`якшуючих обставин (судом не встановлено), дані про особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, неявка в судове засідання, її ставлення до вчиненого, майновий та сімейний стан, також судом враховано, що постановою суду від 08.09.20525 по справі № 148/2072/25 вже було вирішено питання про накладення заходів впливу, з метою припинення вчинення особою, яка притягується до адміністративної відповідальності домашнього насильства, відповідно до ч.5 ст. 283 КУпАП, а тому адміністративне стягнення необхідно накласти в межах мінімального розміру санкції у вигляді адміністративного штрафу без застосування ст. 39-1 КУпАП, що на розсуд суду є достатнім та необхідним для виправлення особи, яка вчинила адміністративне правопорушення.

В силу ст. 40-1 КУпАП з особи, яка притягується до адміністративної відповідальності підлягає стягненню судовий збір, в розмірах встановлених законодавством України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33-35, 40-1, 173-8 ч.2, 221, 268, 283, 287, 303, 307-308 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винною у вчинені адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 173-8 КУпАП і накласти на неї адміністративне стягнення у виді адміністративного штрафу (Рахунок UA 3689 9998 0313 0901 0600 0002 568, Отримувач коштів УК у Тульч.р-н./ Тульчинськ. р-н./21081100, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37979858, Банк отримувача Казначейство України (ел.адм.подат.) (ЕАП)) в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить в сумі 340,00 (Триста сорок) гривень 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір на користь держави (отримувач коштів : ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, код класифікації доходів бюджету 22030106, рахунок UA 0026001, банк отримувача Казначейство України (ЕАП)) у розмірі 605,60 (Шістсот п`ять) грн 60 коп.

Штраф підлягає сплаті у 15-денний строк з дня вручення постанови або залишення апеляційної скарги без задоволення.

Копії платіжних документів подаються до органу, від імені якого накладено стягнення, у триденний строк з дня сплати.

Своєчасно несплачений штраф буде примусово стягнутий у встановленому законодавством порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 308 КУпАП, за умови несвоєчасної сплати штрафу та виконання постанови в примусовому порядку, з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначений у відповідній статті КУпАП та витрати на облік зазначеного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Вінницького апеляційного суду через Тульчинський районний суд Вінницької області.

Суддя О.О. Дамчук