Справа № 694/1726/25
Провадження № 3/694/569/25
ПОСТАНОВА

Іменем України

05.09.2025 року м. Звенигородка

Суддя Звенигородського районного суду Черкаської області Смовж Ольга Юліанівна, розглянувши матеріали, які надішли з Звенигородського районного відділу поліції ГУ НП в Черкаській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, непрацюючого, проживаючого по АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ,

за ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановила:

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 09 червня 2025 року серії ВАВ № 027966, 08.06.2025 близько 23:20 год, гр. ОСОБА_1 за місцем проживання в АДРЕСА_1 ,умисно штовхнув свою співмешканку гр. ОСОБА_2 , яка проживає разом з ним, внаслідок чого була завдана шкода фізичному здоров`ю ОСОБА_2 , чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином за адресою, вказаною у протоколі про адміністративне правопорушення. 14.07.2025 року подав до суду клопотання про перенесення засідання у зв`язку з неможливістю прибути у судове засідання через відрядження до м. Ізюм Харківської області.

Судове засідання було відкладено на 12.30 год 05.09.2025 року.

20.08.2025 до суду надійшла нотаріально посвідчена заява ОСОБА_2 , яку остання просила врахувати під час розгляду справи про адміністративне правопорушення. Так, у заяві, зареєстрованій в реєстрі за № 3793, посвідченій приватним нотаріусом Звенигородського районного нотаріального округу Побіянською Н.Б. від 19.08.2025 ОСОБА_2 повідомляє, що 09.06.2025 нею помилково викликано наряд патрульної поліції (яким складено протокол серії ВАВ № 027966), оскільки на той час вона перебувала у стані сильного емоційного хвилювання на фоні побутової сварки з батьком. До ОСОБА_1 претензій не має, просить не притягувати його до адміністративної відповідальності у зв`язку з відсутністю події правопорушення.

05.09.2025 ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, причин своєї неявки не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

За таких обставин, суд вважає за можливе провести розгляд справи без участі правопорушника враховуючи, що ст.268 КУпАП не передбачена обов`язкова участь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП. Згідно практики Європейського Суду з прав людини, зокрема Рішення від 03.04.2008р. справа "Пономарьов проти України", сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суддя вважає за можливе проводити розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 .

Перевіривши матеріали справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Згідно письмового пояснення ОСОБА_1 вину він не визнав та пояснив, що 08.06.2025 близько 18.00 год він приїхав додому, де співмешканка ОСОБА_3 сварилася із її батьком ОСОБА_4 . Він втрутився у сварку, щоб припинити конфлікт. Однак, ОСОБА_5 спрямувала агресію в його сторону, почала кидати посуд. Щоб уникнути конфлікту він вийшов на подвір`я та ОСОБА_5 чомусь викликала поліцію. Вказав, що будь яких протиправних дій відносно ОСОБА_5 не вчиняв та не ображав її.

Суд зазначає, що, обставини, на які посилався ОСОБА_1 у поясненні, під час розгляду протоколу знайшли підтвердження у нотаріально посвідченій заяві ОСОБА_2 та спростовують вихідні дані, зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення від 09.06.2025, складеному відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

Відповідно ч. 1 ст. 2 КУпАП, законодавство України про адміністративне правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України, а згідно положень ст. 9 Конституції України, ст. 19 ЗУ «Про міжнародні договори України» та ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» усталена судова практика ЄСПЛ є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Відповідно ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, а згідно ст. 245 цього Кодексу, завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом. Завданням КУпАП є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1).

Відповідно до чинного законодавства відповідальність за ч.1 ст. 173-2 КУпАП настає за вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Складений протокол містить відомості про сварку між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , однак у судовому засіданні спростовані фактичні обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення. Крім того, до матеріалів адміністративного правопорушення додано письмове пояснення ОСОБА_1 та нотаріально посвідчену заяву ОСОБА_2 .

Суд, розглядаючи справу, повинен дослідивши докази у справі, переконатися шляхом співставлення фактично досліджених по справі обставин та доказів зі змістом обставин, що ставляться конкретній особі у вину згідно з протоколом про адмінправопорушення та з диспозицією ч.1 ст. 173-2 КУпАП, і прийти до висновку чи містять її дії, які суд вважає доведеними, ознаки саме такого правопорушення.

Згідно з ст. 279, 280 КУпАП справа про адміністративне правопорушення повинна розглядатись у межах тих обставин, які зазначені у протоколі про таке порушення. Суд не вправі вийти за межі протоколу та самостійно розширити фабулу (об`єктивну сторону) адміністративного правопорушення, зазначену у протоколі, чи вказувати на кваліфікуючі ознаки правопорушення, які не зазначались у протоколі про адміністративне правопорушення, оскільки це істотно порушує право особи на захист та не узгоджується з усталеною судовою практикою ЄСПЛ (рішення від 30.05.2013 у справі «Малофєєва проти Росії» (Malofeyeva v. Russia), заява №36673/04); рішення від 20.09.2016 у справі «Карелін проти Росії» (Karelin v. Russia), заява № 926/08), згідно якої у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Порядок збору та процесуального закріплення доказів визначений законодавством України про адміністративні правопорушення, а тому як доказ протокол про адміністративне правопорушення може бути використаний у відповідній справі тільки в тому випадку, якщо він складений в порядку і з джерел, передбачених законом. При цьому необхідно враховувати, що у справі протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів, але й виступає як важливий юридичний документ акт (процесуальна дія і процесуальне рішення компетентної особи, яка уповноважена його складати), який свідчить про порушення компетентною особою Національної поліції справи про адміністративне правопорушення щодо порушення громадського порядку та безпеки (ст. 254, 255 КУпАП), тому є не тільки обов`язковим процесуальним документом, але і займає ключове положення серед інших джерел (доказів).

Наявні в матеріалах справи інші докази, а саме: протокол про адміністративне правопорушення від 09.06.2025 року серії ВАВ №027966; рапорт Звенигородського РВП ГУ НП в Черкаській області від 09.06.2025 року; протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, готується) від 08.06.2025; письмові пояснення ОСОБА_2 ; фотокопії особистих документів, які містяться в матеріалах справи, через недостовірність як доказу протоколу про адміністративне правопорушення є недостатніми для прийняття рішення про його вину у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173-2 КУпАП.

Враховуючи встановлені під час розгляду справи обставини і судову практику ЄСПЛ, відповідно до якої збір судом доказів на підтвердження винуватості особи за відсутності сторони обвинувачення у справах про адміністративне правопорушення, свідчить про порушення права особи на неупереджений судовий розгляд, при відсутності достатніх та допустимих доказів на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, суд приходить до висновку, що наявними у справі доказами не доведений факт вчення ним дій, що містять склад адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 і п. 3 ч. 1 ст. 284 КУпАП.

Керуючись статтями 247, 283, 284, 294 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и л а:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 173-2 КУпАП закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Черкаського апеляційного суду.

Суддя Ольга Юліанівна Смовж