Справа №534/2184/25
Провадження №3/534/474/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2025 року м. Горішні Плавні

Суддя Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області Малюк Марина Вікторівна, розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , керівника ТОВ «Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат», адреса: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 163-1 КУпАП,

в с т а н о в и в :

Формулювання обставин правопорушення, яке пред`являлось особі у протоколі та визнане суддею недоведеним.

За змістом протоколу про адміністративне правопорушення від 21.07.2025 №180/32-00-07-04-10, складеного головним державним інспектором відділу позапланових перевірок з питань відшкодування ПДВ управління податкового аудиту Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків ОСОБА_2 , за результатами документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат» (, юридична адреса: Полтавська область, Кременчуцький район, м. Горішні Плавні, вул. Будівельників, буд.15) встановлено, що:

«посадова особа ОСОБА_1 керівник ТОВ «Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат» вчинив правопорушення, передбачене п. 198.2 п.198.3 ст. 198, п. 198.6 ст. 198 з урахуванням норм п.44.1 ст. 44 Податкового кодексу України (зі змінами та доповненнями, діючими в період, що охоплений перевіркою), що призвело до завищення суми податкового кредиту по Декларації за квітень 2025 року на суму 838 492 гривень.

Вищезазначене призвело до порушення п. 200.1, абз. в) п. 200,4 ст. 200 Кодексу, внаслідок чого завищено від`ємне значення з податку на додану вартість, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду в квітні 2025 року у розмірі 838 492 гривень.

Крім того, перевіркою дотримання податкового законодавства при декларуванні за квітень 2025 року у декларації від`ємного значення з ПДВ, встановлено що ТОВ «Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат» () на порушення підпункту «б» п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України та у відповідності до п.п. в) п.200.141 ст. 200 ПКУ, не має права на отримання бюджетного відшкодування за результатами документальної позапланової невиїзної перевірки по декларації з податку на додану вартість за квітень 2025 року в сумі 40 154 912 гривень.

Притягався до адміністративної відповідальності раніше і за що - Відповідно до баз даних Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків за ч.1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення ОСОБА_1 притягався до адміністративної відповідальності.»

Означене правопорушення кваліфікується особою, якою оформлювалися матеріали справи про адміністративне правопорушення, за частиною 2 статті 163-1 КУпАП.

Будучи повідомленим у встановленому законом порядку про розгляд справи, у судове засідання ОСОБА_1 не з`явився. Надіслав на адресу суду письмові пояснення, в яких просив закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.2 ст.163-1 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Оцінка та висновки суду

Відповідно до положень ч ч. 1 та 2 статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно зі статтями 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

У пункті частини 1 статті 247 КУпАП встановлено, що обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення.

Склад адміністративного правопорушення це передбачена нормами права сукупність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення.

Він складається з: об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкту, суб`єктивної сторони.

Об`єктивна сторона правопорушення це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об`єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об`єктивних умов його здійснення. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв`язок, наслідки (суспільно небезпечні або шкідливі) діяння. Крім того, серед ознак об`єктивної сторони порушення є місце та час його вчинення.

Суб`єктивна сторона правопорушення - це внутрішня сторона правопорушення, що характеризує психічну діяльність особи в момент здійснення правопорушення. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони є провина (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

Відсутність хоча б одного елементу складу адміністративного правопорушення виключає адміністративну відповідальність.

Суддя, дослідив матеріали справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , оцінив наявні в ній докази, дійшов таких висновків.

Частиною 2 статті 163-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дії, передбачені частиною першою цієї статті, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за те ж порушення.

Згідно з частиною 1 статті 163-1 КУпАП, адміністративна відповідальність застосовується за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України

Отже, об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 163-1 КУпАП, є повторне вчинення протягом року адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 163-1 КУпАП.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу.

Доказами в справі є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку суддя встановлює наявність чи відсутність правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, які установлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків тощо (частина перша статті 251 КУпАП), а обов`язок щодо їх (доказів) збирання покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених законом (частина друга статті 251, стаття 255 КУпАП).

У відповідності до частини першої статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Згідно із статтею 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення №180/32-00-07-04-10 від 21.07.2025, ОСОБА_1 обвинувачується в тому, що він вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.163-1 КУпАП.

Тобто особа, якою складено протокол, склад адміністративного правопорушення убачає в повторному вчиненні протягом року адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 163-1 КУпАП.

Натомість, зазначаючи про повторність, особою, якою оформлені матеріали справи стосовно ОСОБА_1 , не доведено факту вчинення останнім протягом року правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 163-1 КУпАП, за яке/які цю особу було піддано адміністративному стягненню.

Означене порушення, що полягає у відсутності матеріалів стосовно вчинення особою протягом року правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 163-1 КУпАП, за яке її вже було піддано адміністративному стягненню, не узгоджується з вимогами статей 256 та частини першої статті 257 КУпАП, згідно з якими питання наявності або відсутності складу адміністративного правопорушення суд вирішує лише в межах протоколу, складеного відносно конкретної особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Водночас сам по собі протокол про вчинення адміністративного правопорушення не є безумовним доказом вчинення адміністративного правопорушення, оскільки протокол складається за результатами розгляду справи про адмінправопорушення, якому передує фіксування цього правопорушення іншими джерелами доказування. У свою чергу ці інші джерела доказування мають відповідати вимогам процесуального закону щодо доказів.

Наголошую, що суддя не може перебирати на себе обов`язки сторони обвинувачення та збирати самостійно докази у справі про адміністративне правопорушення, позаяк відповідний обов`язок згідно з приписами статті 251 КУпАП покладено на посадову особу, якою складено протокол про адміністративне правопорушення.

Відповідно до статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії, а згідно з частиною другою статті 62 Основного Закону усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь, тобто суд може притягнути особу до адміністративної відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Зазначене узгоджується із судовою практикою ЄСПЛ, згідно з якою: «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п. 43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України" (Kobets v. Ukraine), з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини" (Avsar v. Turkey).

Згідно з цією позицією ЄСПЛ: «розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення».

Суддя наголошує, що притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події і складу адміністративного правопорушення та вини її у його вчиненні, що має бути підтверджено належними та допустимими доказами.

При зіставленні обставин, зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення №180/32-00-07-04-10 від 21.07.2025, із диспозицією частини другої статті 163-1 КУпАП, суддя доходить висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 163-1 КУпАП, оскільки не доведено повторності вчинення зазначеного в цій нормі правопорушення, що виключає можливість притягнення його до адміністративної відповідальності та застосування адміністративного стягнення.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП України провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події або складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст ст. 247, 163-2, 247, 283, 294 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за частиною 2 статті 163-1 КУпАП, закритиу зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Горішньоплавнівський міський суд Полтавської області. Апеляційна скарга на постанову суду подається протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Марина МАЛЮК