Провадження № 3/175/6675/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2025 року Дніпровський районний суд

Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Васюченко О.Г.

при секретареві Кульпіна Л.Г.

за участю:

прокурора Храменко С.Ю.

особи, що притягається до

адміністративної відповідальності

ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні протокол, який надійшов з Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України Донецької області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , неодруженого, старшого пожежника-рятувальника, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про вчинення адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП №13-2025 від 28 серпня 2025 року, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме: 26 квітня 2024 року, без поважних причин подав щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023рік, шляхом заповнення відповідної форми на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

У судовому засіданні особа, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 провину визнала у повному обсязі та просив закрити провадження за малозначністю.

Під час розгляду адміністративного матеріалу прокурор Храменко С.Ю. зазначив, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, тому на нього має бути накладено відповідне адміністративне стягнення.

Суд, вислухавши сторони судового провадження, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.172-6 КУпАП, з таких підстав.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Закон України «Про запобігання корупції» визначає правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень.

Згідно ч.1 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції», встановлено, що особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а», «в» - «ґ» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Згідно п. 2-7 Прикінцевих положень ЗУ «Про запобігання корупції» установлено, що особи, які у 2022-2023 роках не подали декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статті 45 цього Закону, і кінцевий строк для подання яких настав до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану», подають такі декларації не пізніше 31 січня 2024 року. Суб`єкти декларування, зазначені у частинах сьомій - чотирнадцятій статті 45 цього Закону, подають відповідні декларації у строки, встановлені частинами сьомою - чотирнадцятою статті 45 цього Закону, якщо відповідні декларації не було подано раніше.

Відповідно до ч.1 ст.172-6 КУпАП, адміністративна відповідальність настає за Несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Зазначене правопорушення має активну форму прояву та полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації.

Також дане правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу. Такі дії можуть виражатись і формі недбалості. Конструктивною ознакою правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.172-6 КУпАП є також несвоєчасне подання декларації без поважних на те причин. Тобто за наявності останніх, відповідальність за аналізованою частиною статті виключається. Під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв`язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо.

Встановлено, наказом ГУДСНС України в Донецькій області №182 від 28.05.2015 ОСОБА_1 призначено на посаду пожежника-рятувальника 31 державної пожежно-рятувальної частини 12 державного-пожежно-рятувального загону ГУ ДСНС України в Донецькій області з 01.06.2015 та присвоєно спеціальне звання «молодший сержант служби цивільного захисту.

Наказом ГУ ДСНС України в Донецькій області № 42 від 01.02.2018 ОСОБА_1 призначено на посаду старшого пожежника-рятувальника 31 державної пожежно-рятувальної частини 12 державного пожежно-рятувального загону ГУ ДСНС України в Донецькій області .

Наказом ГУ ДСНС України в Донецькій області №60 від 15.06.2018 ОСОБА_2 присвоєно спеціальне звання «сержант служби цивільного захисту».

Так, ОСОБА_1 26 квітня 2024 року, без поважних причин подав щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023рік, шляхом заповнення відповідної форми на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції..

Таким чином, причини несвоєчасного подання декларації ОСОБА_1 є неповажними.

Провина ОСОБА_1 у вчиненні зазначеного правопорушення підтверджується протоколом №13-2025 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 28 серпня 2025 року, письмовими поясненнями ОСОБА_1 ,. протокол огляду від 28.08.2025 в мережі Інтернет , де розміщено Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування,

З досліджених доказів вбачається, що вина ОСОБА_1 підтверджується матеріалами, зібраними у справі та вони беззаперечно вказують на наявність в діях останнього складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Що стосується клопотання ОСОБА_1 про закриття провадження по справі за малозначністю, суд вважає необхідним зазначити, що його клопотання є безпідставним та не обґрунтованим та таким, що не ґрунтується на вимогах закону, а отже не підлягає задоволенню.

При призначенні виду адміністративного стягнення, суд відповідно ст. 33 КУпАП враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника і вважає, що достатньо буде призначити адміністративне стягнення в межах санкції ч. 1 ст. 172-6 КУпАП у вигляді штрафу.

Згідно ст. 283 КУпАП постанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору.

Судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом (ст. 40-1 КУпАП).

Ставка судового збору у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Керуючись ст.ст. 13, 23, 30, 33, 36, 40-1, 172-6, 268, 276, 277, 278, 279, 280, 283, 284, 285 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП і піддати його адміністративному стягненню у вигляді штрафу на користь держави у розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень.

З урахуванням частини другої статті 308 КУпАП у разі несплати ОСОБА_1 штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 КУпАП та примусового виконання цієї постанови органами державної виконавчої служби, стягнути з правопорушника подвійний розмір штрафу в розмірі 1700 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір в розмірі 605 грн. 60 коп.

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення їй постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Роз`яснити, що у випадку несплати накладеного на неї штрафу у передбачений законом строк, до неї може бути застосовано подвійне стягнення штрафу в порядку ст. 308 КУпАП, тобто у випадку примусового виконання постанови суду.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Дніпровський районний суд Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня проголошення постанови.

Строк пред`явлення до виконання протягом трьох місяців, з наступного дня після набрання постановою законної сили.

Суддя О.Г. Васюченко