Справа № 466/8288/25
Провадження № 3/466/2734/25
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2025 року м. Львів

Суддя Шевченківського районного суду м. Львова Єзерський Р.Б. розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли з Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків Державної податкової служби України про притягнення до адміністративної відповідальності,-

ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , яка є керівником ПП «Енерготрансзахід», , місцезнаходження: м. Львів, вул. Шевченка, 2в, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , -

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП,-

у с т а н о в и в:

як встановлено у судовому засіданні та як зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення №002146/143 від 29.08.2025, при проведенні документальної позапланової виїзної перевірки ПП «Енерготрансзахід», , місцезнаходження: м. Львів, вул. Шевченка, 2в, з питань, що стали предметом оскарження результатів перевірки, відповідно до акта документальної позапланової невиїзної перевірки від 30.06.2025 №255//33-00-04-01-01/39634860, гр. ОСОБА_1 , яка є керівником ПП «Енерготрансзахід», вчинила правопорушення, ведення бухгалтерського обліку, чим порушено вимоги п. 188.1 ст. 188 Податкового кодексу України, в результаті чого підприємством занижено податкове зобов`язання у рядку 1.1 (колонка Б) та рядку 9 декларації з ПДВ на суму 269083 грн., що призвело до заниження показників рядка 18 декларації на 269083 грн.; п. 44.6 ст. 44, п. 121.1 ст. 121 Податкового кодексу України ненадання документів на запит контролюючого органу, Акта перевірки від 29.08.2025 №343/33-00-04-01-01/39634860, чим скоїла адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

При розгляді адміністративної справи в суді ОСОБА_1 не з`явилася, проте надіслала на адресу суду пояснення щодо даного протоколу, у якому зазначає, що вину у вчиненні даного адміністративного правопорушення ОСОБА_1 не визнала, зазначивши, що в Акті перевірки ЗМУ ДПС вже вдруге посилається на норму закону, як підставу порушення: п. 188.1 ст. 188 ПКУ База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг, визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (крім акцизного податку, який нараховується відповідно до підпунктів 213.1,9 г 213.1.14 пункту 213.1 статті 213 цього Кодексу, збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, що справляється з вартості послуг стільникового рухомого зв`язку, податку на додану вартість та акцизного податку на спирт етиловий, що використовується виробниками - суб`єктами господарювання для виробництва лікарських засобів, у тому числі компонентів крові і вироблених з них препаратів (крім лікарських засобів у вигляді бальзамів та еліксирів). При цьому база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг не може бути нижче ціни придбання таких товарів/послуг, база оподаткування операцій з постачання самостійно виготовлених товарів/послуг не може бути нижче звичайних цін, а база оподаткування операцій з постачання необоротних активів не може бути нижче балансової (залишкової) вартості за даними бухгалтерського обліку, що склалася станом на початок звітного (податкового) періоду, протягом якого здійснюються такі операції (у paзі відсутності обліку необоротних активів - виходячи із звичайної ціни), за винятком: товарів (послуг), ціни на які підлягають державному регулюванню; газу, який постачається для потреб населення; електричної енергії, ціна на яку склалася на ринку електричної енергії. Як видно вище, норми п. 188.1 ст. 188 ПКУ виключають обов`язок платника податку визначати базу оподаткування з операцій постачання товарів не нижче ціни придбання таких товарів, якщо таким товаром є електрична енергія, ціна на яку склалась на ринку. В акті позапланової невиїзної перевірки, ЗМУ ДПС зазначило, що визначення податкового зобов`язання з податку на додану вартість Підприємством здійснюється за фактом отримання грошових коштів на власні банківські рахунки. При цьому в Акті, зазначено «ПП «Енерготрансзахід» в грудні 2024 року податкові зобов`язання нараховано по операціях з постачання електричної енергії, а податковий кредит сформовано по операціях з придбання електричної енергії». Зазначає, що таке формулювання контролюючого органу в Акті є некоректним, оскільки платник податку, який здійснює господарські операції з купівлі-продажу електричної енергії здійснює формування податкового зобов`язання з податку на додану вартість на підставі зарахування грошових коштів на його банківський рахунок за господарськими зобов`язаннями з продажу електричної енергії, а податкових кредит на підставі списання грошових коштів з банківського рахунку платника за зобов`язаннями з купівлі електричної енергії. Таким чином, контролюючим органом в Акті використано вдруге недостовірну інформацію, і, відповідно проведено невірні розрахунки, які ніяким чином не можуть бути розцінені як підставу заниження зобов`язань, а лише підміняють факти і штучно формують порушення платника податку. ЗМУ ДПС вже вдруге свідомо не врахував обставини, які свідчать про вірність нарахування і сплату податку на додану вартість при формуванні декларації за грудень 2024 року, проігнорувавши їх, цілком ігнорує вимоги, визначені Податковим кодексом України. виходячи за межі власних повноважень, хоча мав всі відповідні дані, підтверджені оригіналами первинних документів і договорів та інформацію з електронних декларацій та реєстрів, а натомість для формування висновків Акту, використав вибіркові показники. скомбінувавши їх в ті показники, щоб штучно сформувати донарахування податку на додану вартість. Також зазначає, що податкова перевірка декларації Підприємства податку на додану вартість за грудень 2024 року розпочалась у березні (надіслання запиту у лютому 2025 року) і тривала до кінця серпня 2025 року, що враховуючи термін проведення такого заходу контролю суперечить принципам вільного здійснення господарської діяльності і непропорційного вручання контролюючих органів в діяльність суб`єктів господарювання. Підприємство залишає за собою право надати інформацію про факти вчинення контролюючим органом дій з перевищення своїх повноважень, а також факти зловживання ними у органи внутрішнього аудиту контролюючого органу, а також правоохоронні органи.

Крім того, просить суд провадження в справі про адміністративне правопорушення закрити у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 Кодексу України про адміністративні правопорушення, оскільки таке адміністративне правопорушення не є триваючим. Згідно з Актом перевірки, перевірка здійснювалась за період з грудня 2024 по січень 2025. Таким чином, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходжу до наступного висновку.

В діях ОСОБА_1 вбачається адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, оскільки факт вчинення вищевказаного правопорушення ОСОБА_1 підтверджується дослідженими матеріалами справи про адміністративне правопорушення, а саме Актом від 29.08.2025 №343/33-00-04-01-01/39634860 «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ПП «Енерготрансзахід», , з питань, що стали предметом оскарження результатів перевірки, відповідно до акта документальної невиїзної перевірки від 30.06.2025 №255/33-00-04-01-01/39634860 щодо ведення бухгалтерського обліку та ненадання документів на запит контролюючого органу за період з грудня 202 по січень 2025 року, на підставі якого складено протокол про адміністративне правопорушення №002146/143 від 29.08.2025.

Частиною першою статті 163-1 КУпАП встановлено відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Відповідно до ч.2 ст.38 КУпАП, якщо справа про адміністративне правопорушення підвідомча суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніше як через три місяці з дня скоєння правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніше як через три місяці з моменту його виявлення.

Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить визначення поняття "триваюче" правопорушення. Проте, в теорії адміністративного права під триваючим правопорушенням розуміють тривале невиконання вимог правової норми у вигляді дії або бездіяльності. Характер триваючого правопорушення оцінюється судом в кожному конкретному випадку індивідуально.

Верховний Суд у постанові від 11 квітня 2018 року у справі № 804/401/17 зазначив, що триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.

Відповідно до правових висновків, викладених в п. 17, 18 постанови Верховного Суду від 03.05.2018 року (справа № 487/2854/17), вчинене правопорушення є триваючим і на час його виявлення припиненим не було, оскільки дане правопорушення тривало протягом 2024 2025 років, та виявлено згідно акта перевірки від 29.08.2025 року, тому згідно зі ст.38 КУпАП строк для накладення адміністративного стягнення підлягає обчисленню саме з дня його виявлення, тобто з 29 серпня 2025 року.

В зв`язку з тим, що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, вважаю, враховуючи особу правопорушника та матеріали адміністративної справи, що до неї слід застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу.

Відповідно до ч. 5 ст. 4 ЗУ "Про судовий збір" у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з особи стягується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму.

Керуючись ст. 283 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 10 (десяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - 170 (сто сімдесят) гривень в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , судовий збір в дохід держави у розмірі 605 (шістсот п`ять) гривень, 60 копійок.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Шевченківський районний суд м. Львова.

Суддя Р. Б. Єзерський