Провадження №3/512/393/25
"09" вересня 2025 р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Суддя Савранського районного суду Одеської області Брюховецький О.Ю. розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності, яка надійшла від Сектору поліцейської діяльності №2 відділу поліції №1 Подільського РУП ГУНП в Одеській області стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , непрацюючого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

13.08.2024 до Савранського районного суду Одеської області надійшли матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності стосовно ОСОБА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП (Дрібне хуліганство).

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 705251 від 13.08.2025 вбачається, що 11.08.2025 близько 01 години 30 хвилин ОСОБА_1 перебував в нічний час на території чужого домоволодіння за адресою АДРЕСА_2 , де проживає громадянка ОСОБА_2 чим порушив її спокій та порядок, відповідальність за яке передбачена статтею 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав, зазначив, що він вечірній час перебував дома, і з свого домогосподарства нікуди не виходив.

Заявниця ОСОБА_2 у судове засіданні не з`явилася, повідомлялася належним чином про дату, час та місце розгляду справи, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.25) та розписка про виклик до суду (а.с.24) , про причини неявки суд не повідомила. Будь-яких заяв, клопотань до суду не подала.

Згідно зі статтею 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та іншими документами.

З письмових пояснень ОСОБА_2 вбачається, 11.08.2025 біля 01 години 30 хвилин вона почула гавкіт собак та вирішила вийти на подвір`я подивитися, що трапилося. Вийшовши з будинку на вулицю вона помітила біля кухні місцевого мешканця ОСОБА_3 , якого вона знає так як він веде негативний спосіб життя, вона злякалася та покликала сусідів, які проживають поряд. Поки вони прийшли то він втік у невідомому напрямку (а.с.6).

З письмових пояснень ОСОБА_4 вбачається, що 11.08.2025 біля 01 години 45 хвилин ночі вона із своїм чоловіком відпочивали в своєму будинку, вікна були відчиненні та вона почула крики сусідки ОСОБА_2 , яка проживає поряд, дана сусідка кликала її та чоловіка на допомогу, коли вони прибігли до неї там нікого не було, як пояснила ОСОБА_2 у неї на території домогосподарства біля сараю перебував їхній односільчанин ОСОБА_1 і він в тік в невідомому напрямку, особисто вона та її чоловік нікого не бачили (а.с. 12).

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у сказаній справі з наступних підстав.

Згідно з частинами 2-4 статті 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Відповідно до вимог статті 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Як зазначалось вище, з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 705251 від 13.08.2025 вбачається, що 11.08.2025 близько 01 години 30 хвилин ОСОБА_1 перебував в нічний час на території чужого домоволодіння за адресою АДРЕСА_2 , де проживає громадянка ОСОБА_2 чим порушив її спокій та порядок.

Однак, в судовому засіданні ОСОБА_1 не підтвердив факт проникнення до чужого домоволодіння, пояснивши що в той час перебував в своєму домогосподарстві

Отже, обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення складеного стосовно ОСОБА_1 а саме проникнення в чуже домоволодіння в судовому засіданні не підтвердились, оскільки відсутні належні та допустимі докази цього.

Крім того, протокол про адміністративне правопорушення не містить відомостей про свідків, які могли б підтвердити чи спростувати викладені в ньому обставини.

Матеріали справи також не містять і відеозапису подій 11.08.2025.

Самого лише повідомлення заявниці та протоколу про адміністративне правопорушення, з яким категорично не погодилася особа, відносно якої він складений недостатньо для беззаперечного висновку про наявність події та складу адміністративного правопорушення за статтею 173 КУпАП та для притягнення особи до адміністративної відповідальності. У разі невизнання вини та обставин події особою, відносно якої існують підозри про вчинення нею адміністративного правопорушення, працівники поліції мали б перевірити версію обох учасників конфлікту та здобути й інші докази на доведення винуватості особи у вчиненні правопорушення.

Фактично співставляються слово заявниці про те, що 11.08.2025 близько 01 години 50 хвилин ОСОБА_1 перебував в нічний час на території її домоволодіння за адресою АДРЕСА_2 , зі словом особи, яка притягається до відповідальності, яка ці факти заперечує. Тобто долучені до матеріалів справи докази, залишають місце сумнівам, наявність яких не узгоджується зі стандартом доведення «поза розумним сумнівом».

Для того, щоб особа була притягнута до адміністративної відповідальності, необхідно довести наявність в її діях (бездіяльності) складу та події адміністративного правопорушення.

Особи, уповноважені складати протокол про адміністративне правопорушення, зобов`язані дотримуватися положень КУпАП, які регламентують не тільки стадію адміністративного розслідування, але й положення загальної частини адміністративно-деліктного провадження у питаннях мети, завдання та принципів регулювання правовідносин, пов`язаних з адміністративною відповідальністю, строку накладення адміністративного стягнення, строків й порядку направлення справи для розгляду до уповноваженого органу і строків розгляду справи таким органом й, зокрема, судом, відносно якої за законом встановлені нетривалі часові рамки їхнього розгляду.

У рішенні у справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 року) ЄСПЛ також встановив порушення частини 3 статті 6 Конвенції, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення уточнив в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення.

Отже, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя не вправі самостійно змінювати на шкоду особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, суть правопорушення, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка по суті становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у вчиненні якого певною особою має доводитися в суді. Суддя також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином суддя неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У рішеннях у справах «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, "Коробов проти України" від 21.07.2011 року, "Барбера, Мессеге і Ябардо проти Іспанії" від 06.12.1998 року, Суд зазначив, що "суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності винуватості особи "поза будь-яким розумним сумнівом" і така "доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту" (п.150, п.65, п.253).

Відповідно до принципу "поза розумним сумнівом" (п.43 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008 року), доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Отже, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в інкримінованому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом".

Вищевикладене свідчить про те, що Національною поліцією не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Частиною 1 статті 9 КУпАП закріплено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу та події адміністративного правопорушення.

Відтак, за відсутності належних, допустимих та достатніх доказів, які б поза розумним сумнівом вказували на підтвердження факту проникнення на територію чужого домоволодіння ОСОБА_1 не охоплюються складом адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

У справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyevav.Russia», рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelinv.Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до вимог статті 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до положень пункту 1 статті 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин: відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, оскільки судом не встановлена наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження по справі на підставі положень пункту 1 статті 247 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись статтями 247, 283, 284 КУпАП, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , непрацюючого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 за статтею 173 КУпАП закрити на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого статті 173 КУпАП.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником.

Суддя: О.Ю. Брюховецький