Справа №: 398/3134/25
провадження №: 3/398/1048/25
ПОСТАНОВА

Іменем України

"07" серпня 2025 р. м. Олександрія

Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Голосеніна Т.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , НОМЕР_1 , громадянина України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , працює комерційним директором у ТОВ «Олександрійський цукровий завод»,

за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

26 травня 2025 року до суду надійшов адміністративний матеріал, складений стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

За змістом протоколу за № 1127 від 09.05.2025, складеному стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, 09.05.2025 об 11.00 год за адресою: Кіровоградська область, Олександрійський район, смт. Приютівка, вул. Центральна, 15, заступником начальника Олександрійського відділу перевірок платників управління податкового аудиту Головного управління ДПС у Кіровоградській області Бойченко Є.В. виявлено порушення податкового законодавства та складено протокол про адміністративне правопорушення за № 1127, згідно якого при проведенні документальної планової виїзної перевірки ТОВ «Олександрійський цукровий завод» встановлено, що ОСОБА_1 , комерційний директор вказаного товариства, порушив встановлений законом порядок ведення податкового обліку, а саме п. 189.1 ст. 189, п. 198.5 ст. 198 Податкового кодексу України, у результаті чого було занижено податок на додану вартість на загальну суму 19 969 111 грн., в тому числі за: грудень 2019 року на суму 189 503 грн., лютий 2020 року на суму 1 064 302 грн., березень 2020 року на суму 116 194 грн., грудень 2020 року на суму 710 579 грн., лютий 2021 року на суму 337 203 грн., березень 2021 року на суму 247 436 грн., квітень 2021 року на суму 209 890 грн., жовтень 2021 року на суму 5 345 944 грн., листопад 2021 року на суму 6 664 660 грн., листопад 2022 року на суму 2 476 531 грн., травень 2023 року на суму 1 709 114 грн., червень 2023 року на суму 897 755 грн., внаслідок не нарахування податкового зобов`язання на вартість матеріалів та послуг, придбаних з податком на додану вартість та використаних не у господарській діяльності; пп. 14.1.36, пп. 14.1.231 п. 14.1 ст. 14, п. 44.1 ст. 44, пп. 134.1.1 п. 134.1 ст. 134, п. 135.1 Податкового кодексу України, у результаті чого завищено від`ємне значення об`єкта оподаткування з податку на прибуток за 2024 рік на 13 556 440 грн. внаслідок заниження доходів на суму отриманих коштів, не пов`язаних з реалізацією товарів та завищення адміністративних витрат. Факт порушення викладено в акті перевірки від 09.05.2025 № 5759/11-28-07-07/00372109. Вказаними діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 просив зупинити провадження у справі про адміністративне правопорушення, оскільки на теперішній час податкові повідомлення-рішення оскаржені в адміністративному порядку та строк розгляду скарги продовжено до 14 серпня 2025 року.

Вислухавши ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Щодо заявленого клопотання, суд доходить наступного висновку.

Як підставу для зупинення провадження у справі ОСОБА_1 вказано продовження строку розгляду скарги ТОВ «Олександрійський цукровий завод», що оформлено відповідним рішенням Державної податкової служби України.

Нормою статті 277 КУпАП передбачено можливість суду зупинити виключно строки розгляду адміністративних справ про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, з підстав умисного ухилення особи, відносно якої складено протокол про правопорушення пов`язане з корупцією, від явки до суду або якщо така особа з поважних причин не може туди з`явитися (хвороба, перебування у відрядженні чи на лікуванні, у відпустці тощо).

Вищевказана норма статті 277 КУпАП має чітко визначену підставу зупинки строків розгляду адміністративних справ та розширеному тлумаченню не підлягає.

Також суд звертає увагу на те, що підстави для зупинення провадження у справах про адміністративні правопорушення, зокрема передбачених статтею 163-1 КУпАП та з підстав, викладених у поданому до суду клопотанні, на даний час законодавцем не врегульовані.

Відповідно до вимог статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцієюта законами України.

Відтак, розглядаючи можливість задоволення клопотання про зупинення провадження у справі, суд приходить до висновку, що дане клопотання задоволенню не підлягає, оскільки не ґрунтується на положеннях закону.

Щодо вирішення питання про можливість притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за частиною першою статті 163-1 КУпАП, суд зазначає наступне.

Статтею 7 КУпАП встановлено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП - адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні; чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 ст. 163-1 КУпАП передбачена відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Так, зі змісту протоколу за № 1127 від 09.05.2025, складеному стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, вбачається, що 09.05.2025 об 11.00 годза адресою: Кіровоградська область, Олександрійський район, смт. Приютівка, вул. Центральна, 15, заступником начальника Олександрійського відділу перевірок платників управління податкового аудиту Головного управління ДПС у Кіровоградській області Бойченко Є.В. виявлено порушення податкового законодавства та складено протокол про адміністративне правопорушення за № 1127, згідно якого при проведенні документальної планової виїзної перевірки ТОВ «Олександрійський цукровий завод» встановлено, що ОСОБА_1 , комерційний директор вказаного товариства, порушив встановлений законом порядок ведення податкового обліку, а саме п. 189.1 ст. 189, п. 198.5 ст. 198 Податкового кодексу України, у результаті чого було занижено податок на додану вартість на загальну суму 19 969 111 грн., в тому числі за: грудень 2019 року на суму 189 503 грн., лютий 2020 року на суму 1 064 302 грн., березень 2020 року на суму 116 194 грн., грудень 2020 року на суму 710 579 грн., лютий 2021 року на суму 337 203 грн., березень 2021 року на суму 247 436 грн., квітень 2021 року на суму 209 890 грн., жовтень 2021 року на суму 5 345 944 грн., листопад 2021 року на суму 6 664 660 грн., листопад 2022 року на суму 2 476 531 грн., травень 2023 року на суму 1 709 114 грн., червень 2023 року на суму 897 755 грн., внаслідок не нарахування податкового зобов`язання на вартість матеріалів та послуг, придбаних з податком на додану вартість та використаних не у господарській діяльності; пп. 14.1.36, пп. 14.1.231 п. 14.1 ст. 14, п. 44.1 ст. 44, пп. 134.1.1 п. 134.1 ст. 134, п. 135.1 Податкового кодексу України, у результаті чого завищено від`ємне значення об`єкта оподаткування з податку на прибуток за 2024 рік на 13 556 440 грн. внаслідок заниження доходів на суму отриманих коштів, не пов`язаних з реалізацією товарів та завищення адміністративних витрат. Факт порушення викладено в акті перевірки від 09.05.2025 № 5759/11-28-07-07/00372109.

Таким чином, при викладі у протоколі суті вчиненого адміністративного правопорушення, у ньому зазначено перелік норм податкового законодавства та їх наслідки, однак не зазначено які саме дії або бездіяльність, у розумінні диспозиції ч. 1ст. 163-1 КУпАП, були допущені саме ОСОБА_1 особисто, що призвели до порушення порядку ведення податкового обліку.

Закон передбачає, що суд розглядає справу про адміністративне правопорушення у межах, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення фактичних обставин і не вправі самостійно змінювати фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення.

Окрім того, слід зазначити, що акт про результати документальної планової виїзної перевірки ТОВ «Олександрійський цукровий завод» від 09.05.2025, в якому відображено узагальнений опис виявлених перевіркою порушень законодавства, є джерелом доказів, однак не є правовим документом, який встановлює відповідальність суб`єкта господарювання. Зазначений документ лише фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених порушень законодавства та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій, він також не є юридичною формою рішення податкового органу і сам по собі не породжує певних правових наслідків для платника податків, не є актом індивідуальної дії.

Відповідно до п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України, у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

Пунктами 56.1 - 56.3 статті 56 Податкового кодексу України передбачено, що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. У разі якщо платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, такий платник має право звернутися із скаргою про перегляд цього рішення до контролюючого органу вищого рівня.

Скарга подається до контролюючого органу вищого рівня у письмовій або електронній формі засобами електронного зв`язку (за потреби - з належним чином засвідченими копіями документів, розрахунками та доказами, які платник податків вважає за потрібне надати з урахуванням вимог пункту 44.6 статті 44 цього Кодексу) протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу, що оскаржується. Протягом шести місяців з дати закінчення строку, встановленого абзацом першим цього пункту, платник податків має право подати скаргу разом з клопотанням про поновлення пропущеного строку на подання скарги в адміністративному порядку та копіями підтверджуючих документів поважності причин його пропуску (за наявності). У скарзі може міститися клопотання про поновлення пропущеного строку на подання скарги в адміністративному порядку. Контролюючий орган вищого рівня, розглядаючи клопотання платника податків, поновлює пропущений строк на подання скарги в адміністративному порядку, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Відповідно до правової позиції, зазначеної у постанові КАС ВС від 08 вересня 2020 року по справі № П/811/2893/14, висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і самі собою не породжують правових наслідків для платника податків.

Акт перевірки - документ, який складається у передбачених цим Кодексом випадках, підтверджує факт проведення перевірки та відображає її результати (абзац другий п.86.1 ст. 86 Податкового кодексу України).

Сам по собі акт податкової перевірки та дії посадових осіб контролюючого органу зі складання цього акта не створюють правових наслідків у вигляді виникнення обов`язків, зміни чи припинення будь-яких прав платника податків, крім виникнення права на подання зауважень до акта.

Таким чином, акт перевірки не є правовим документом, який встановлює відповідальність суб`єкта господарювання, й не є обов`язковим рішенням суб`єкта владних повноважень. У разі незгоди платника податків з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці), платник податків згідно з п.86.7 ст. 86 Податкового кодексу України має право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення.

За результатами перевірки у випадках, встановлених п.58.1 ст. 58 Податкового кодексу України, контролюючий орган виносить податкові повідомлення-рішення, які згідно з п.56.1 ст.56 Податкового кодексу України можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Відповідно до п. 56.15 ст. 56 Податкового кодексу України, скарга, подана із дотриманням строків, визначених абзацом першим пункту 56.3 цієї статті, зупиняє виконання платником податків грошових зобов`язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження. Протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов`язання, що оскаржується, вважається неузгодженою.

Аналізуючи наведені вище норми, суд приходить до висновку, що податковим законодавством України передбачено процедуру оскарження рішень органів податкової служби (в адміністративному та/або в судовому порядку) та поширено презумпцію невинуватості на час процедури оскарження.

Листом в.о. директора Департаменту оскарження рішень контролюючих органів Державної податкової служби України від 23.06.2025 № 18016/6/99-00-06-01-01-06 підтверджується факт того, що ТОВ «Олександрійський цукровий завод» оскаржено в адміністративному порядку податкові повідомлення-рішення від 30.05.2025 за №№ 7, 7, 0, 0, 7. Скарга знаходиться на розгляді контролюючого органу вищого рівня Державної податкової служби України, з метою з`ясування обставин справи строк розгляду скарги продовжено до 14.08.2025.

Зазначеним листом підтверджується, що ТОВ «Олександрійський цукровий завод» оскаржило в установленому законодавством порядку до контролюючого органу вищого рівня Державної податкової служби України податкові повідомлення-рішення, винесені на підставі акта перевірки від 09.05.2025.

Оскільки товариством оскаржено рішення контролюючого органу, складені за наслідками перевірки, результати якої документально оформлені вищевказаним актом перевірки, то такі рішення є неузгодженими і до остаточного вирішення скарги товариства факт допущення порушень не є встановленим.

На цій підставі ініціювання Головним управлінням Державної податкової служби у Кіровоградській області притягнення комерційного директора товариства до адміністративної відповідальності за порушення порядку ведення податкового обліку відображає лише обвинувальну позицію і не може слугувати достеменною підставою для установлення наявності у діях чи бездіяльності посадової особи складу адміністративного правопорушення, зокрема вини у порушенні встановленого законом порядку ведення податкового обліку і, відповідно, не може бути підставою для притягнення посадової особи юридичної особи до адміністративної відповідальності.

За наведених обставин акт перевірки від 09.05.2025 № 5759/11-28-07-07/00372109 та складений на його підставі за результатами такої перевірки протокол про адміністративне правопорушення від 09.05.2025 не приймаються в якості достовірного доказу наявності у діях чи бездіяльності посадової особи товариства ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП. Інших належних та достовірних доказів вини ОСОБА_1 у порушенні порядку ведення податкового обліку Головним управлінням Державної податкової служби у Кіровоградській області не надано.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 за №23-р/2010 - адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпції, в тому числі, і закріпленої ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Статтею 62 Конституції України та ст. 6 Конвенції про захист прав та основних свобод людини передбачено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини тлумачаться на її користь та кожна людина вважається невинною доти, поки її вину не доведено згідно з законом.

При вирішенні справи відповідно до приписів ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини`суд застосовує Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод1950 року і практику Європейського суду з прав людини як джерела права.

Європейський суд з прав людини у рішеннях від 07.11.2002 року по справі «Лавентес проти Латвії» та від 08.02.2011 по справі «Берктай проти Туреччини» наголосив, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву, що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумцій».

Таким чином, розглядаючи справу про притягнення особи до адміністративної відповідальності слід керуватися принципом, згідно з яким винність особи не може ґрунтуватись на припущеннях. Будь-які сумніви у винуватості особи повинні тлумачитися на її користь. Однак, податковою службою не дотримано відповідного доказового забезпечення у даному конкретному випадку, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Одночасно сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18.01.1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту».

За висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 18.07.2019 у справі за №216/5226/16-а - притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи в його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами, а не підтвердження здійснення правопорушення відповідними доказами, не породжує правових підстав для притягнення його до адміністративної відповідальності. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26.06.2019 у справі за №536/1703/17.

У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18.01.1978, «Коробов проти України» від 21.10.2011 Європейський суд з прав людини звертає увагу, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Таким чином, суд доходить висновку про передчасність висновків особи, що склала адміністративний протокол, щодо події адміністративного правопорушення, а так само і наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 163-1 КУпАП, а тому провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1ст. 247 КУпАП, за відсутністю складу і події адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 163-1 КУпАП.

Оскільки, суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження по справі, судовий збір на підставі ст. 40-1 КУпАП стягненню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 40-1, ч. 1 ст. 163-1, 268, 279, 280, 283, 284 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом десяти днів.

Суддя Т.В. Голосеніна