П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.09.2025 м. Біла Церква

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Клепа Тетяна Володимирівна, розглянувши матеріали справи про адміністративні правопорушення, які надійшли з Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області, стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт № НОМЕР_1 виданий 14.12.2018 органом 3222, 13.08.2025 притягувався до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 187 КУпАП та на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 51 гривня,

за ч. 2 ст. 187 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

У С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, 11.09.2025 о 02:06 год год ОСОБА_1 був відсутній за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , чим порушив встановлені стосовно нього ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30.09.2024 правила адміністративного нагляду.

За вказаним фактом стосовно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 858935 від 15.092025 за ч. 2 ст. 187 КУпАП.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 в судовому засіданні свою винуватість не визнав та пояснив, що він не порушував правила адміністративного нагляду, оскільки він перебував вдома. До нього ніхто не стукав та не телефонував.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши наявні у матеріалах справи докази, суддя дійшов наступних висновків.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя, відповідно до вимог статей 245, 280 КУпАП, повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші факти, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення серед іншого зазначається місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення.

Відповідно до підпункту 6 п. 9 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення при складанні протоколу про адміністративне правопорушення в ньому зазначаються, зокрема у графі «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» - суть адміністративного правопорушення (повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол).

Відповідно до ч. 2 ст. 187 КУпАП особа притягується до адміністративної відповідальності за ті самі дії, передбачені частиною першою цієї статті, якщо вони вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення. Відповідно до ч. 1 ст. 187 КУпАП порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме:

1) неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду;

2) неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах;

3) порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу;

4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста);

5) не реєстрація в органі Національної поліції.

Таким чином, проаналізувавши зміст диспозиції ч. 2 ст. 187 КУпАП вбачається, що обов`язковою кваліфікуючою ознакою об`єктивної сторони вказаного правопорушення є вчинення повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення за дії, передбачених ч.1 ст. 187 КУпАП, що з огляду на положення ч. 1 ст. 256 КУпАП та Інструкції має бути конкретно відображено в протоколі про адміністративне правопорушення.

Як вбачається, фабула протоколу про адміністративне правопорушення ВАД № 858935 від 15.09.2025 не містить інформації про те, що ОСОБА_1 вчинив порушення правил адміністративного нагляду будучи особою, щодо якої встановлено такий нагляд, повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення за дії, передбачених ч. 1 ст. 187 КУпАП, що не узгоджується з диспозицією адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КУпАП.

Таким чином, всупереч вимогам чинного законодавства, фабула правопорушення у протоколі не відповідає диспозиції ч. 2 ст. 187 КУпАП, у той час, як ЄСПЛ у справі "Карелін проти Росії" ("Karelin v. Russia", заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Тим самим, таке уточнення фабули судом є неприйнятним з наведених передумов.

Суддя не вправі самостійно вносити доповнення, зміни у протоколи про адміністративні правопорушення, витребувати додаткові докази у справі, оскільки це є недопустимим. Буде свідчити про необ`єктивність, упередженість судді при розгляді справи, порушенням права на захист, рівності сторін процесу.

Враховуючи викладене, дії ОСОБА_1 слід перекваліфікувати з ч. 2 ст. 187 КУпАП на ч. 1 ст. 187 КУпАП. Така перекваліфікація судом дій ОСОБА_1 не погіршує його становище, не порушує його права на захист та не змінює обставин правопорушення зафіксованих протоколами.

Попри не визнання своєї винуватості правопорушником, винуватість ОСОБА_1 повністю підтверджується змістом протоколу про адміністративне правопорушення ВАД № 858935 від 15.09.2025, у якому викладені фактичні обставини справи;

рапортом інспектора відділу взаємодії з громадами Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області Яни Гунько від 12.09.2025, відповідно до якого інспектор доповідає про те. Що 11.09.2025 під час перевірки працівниками ППП в період часу з 23:00 год по 06:00 год був відсутній за місцем проживання: АДРЕСА_1 , адміннаглядний ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .. Згідно із ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30.09.2024 порушив умови адміністративного нагляду та встановлені обмеження. У зв`язку з вище викладеним інформація потребує додаткової перевірки для прийняття об`єктивного рішення.;

письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 15.09.2025, відповідно до яких він протягом тривалого часу проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Йому відомо, що стосовно нього встановлено адміністративний нагляд Білоцерківським міськрайонним судом Київської області, із правилами якого він ознайомлений у повному обсязі. Щодо перевірки 11.09.2025 він перебував за місцем проживання, коли приїжджала перевірка він не чув.;

ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30.09.2025, відповідно до якої стосовно ОСОБА_1 встановлено адміністративний нагляд строком на один рік з наступними обмеженнями: зобов`язати прибувати щомісяця у першу суботу кожного місяця до співробітників територіального органу Національної поліції за місцем свого проживання, який проводить реєстраційну відмітку; заборонити виїзд за межі населеного пункту, де проживає по особистим справам без дозволу на те органів Національної поліції; заборонити відвідування кафе, барів, ресторанів та інших громадських місць, де проводиться продаж спиртних напоїв на розлив; заборонити залишати своє місце проживання щоденно у період часу з 23.00 год до 06:00 год наступного дня;

копією постанови Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 14.08.2025 стосовно ОСОБА_1 , відповідно до якої останнього притягнуто до відповідальності за ч. 1 ст. 187 КУпАП та на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 51 гривня;

відеозаписом із нагрудних камер поліцейських, яким підтверджено факти викладені у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД № 858935 від 15.09.2025, а саме як поліцейські стоять біля квартири ОСОБА_1 та стукають у двері, які ніхто не відчинив, телефонують йому, однак він не бере слухавки.

До позиції особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 про те, що він перебував дома, до нього не приходили для перевірки працівники поліції, суддя ставиться критично, вважає таку позицію обраним способом захисту спрямованим на ухилення від адміністративної відповідальності. Дана позиція спростовується переглянутим в судовому засіданні відеозаписом із нагрудних камер поліцейських.

Беручи до уваги зазначене та викладені у протоколах про адміністративне правопорушення обставини, дії ОСОБА_1 ч. 1 ст. 187 КУпАП, як порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме: порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час.

Відповідно до положень ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність ОСОБА_1 суддею не встановлено.

З урахуванням даних про особу винного, відсутність пом`якшуючих та обтяжуючих обставин, з метою виховання його в дусі додержання законів України, вважаю за необхідне накласти на ОСОБА_1 передбачене санкцією ч. 1 ст. 187 КУпАП адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170,00 гривень і яке на переконання суду буде достатнім для його виправлення та упередження скоєнню ним інших адмінправопорушень.

Згідно зі ст. 40-1КУпАП та п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 підлягає стягненню на користь держави судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 гривень.

Керуючись ст. ст. 33-35, 40-1, ч. 1 ст. 187 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 187 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в розмірі 605,60 гривень.

Відповідно до ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених ст. 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Згідно зі ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч. 1 ст. 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Суддя Тетяна КЛЕПА