Справа № 390/2106/25
Провадження № 3/390/612/25
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" серпня 2025 р.м. Кропивницький

Суддя Кропивницького районного суду Кіровоградської області Квітка О.О., розглянувши матеріали адміністративної справи про притягнення до адміністративної відповідальності, які надійшли з ВП № 2 (м. Кропивницький) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області відносно:

ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кіровоград, громадянка України, РНОКПП: НОМЕР_1 , працює двірником в ЖЕО, має на утриманні чотирьох неповнолітніх дітей, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

за ч. 2 ст. 184 КУпАП,

встановив:

ОСОБА_1 ухилилася від виконання обов`язків, передбачених ст. 150 Сімейного кодексу України щодо виховання свого неповнолітнього сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок чого останнього о 06 год 41 хв 10.08.2025 доставлено до ДОЛ у стані алкогольного отруєння, яке отримав в АДРЕСА_3 .

ОСОБА_1 у судове засідання з`явилась, свою вину визнала, просила суворо не карати, оскільки має на утриманні 6 дітей, 4 з яких є неповнолітніми, у зв`язку з чим має скрутне матеріальне становище.

Відповідно до ч.1 ст.184 КУпАП відповідальність настає за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей. За ч. 2 ст. 184 КУпАП відповідальність настає за ті самі дії, вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Згідно із ч. 1-3 ст. 150 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини. Батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток. Батьки зобов`язані забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя.

Виховання це планомірний та цілеспрямований вплив на свідомість та поведінку людини з метою формування певних установок, понять, принципів, ціннісний орієнтацій, які забезпечують необхідні умови для її розвитку, підготовки до життя та праці.

Відповідно до ч. 1-2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, а згідно зі ст. 9 цього Кодексу адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, гласність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Вимогами ст.ст. 245, 280 КУпАП встановлено, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, а орган чи посадова особа при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, керуючись законом та правосвідомістю, оцінити докази за своїм внутрішнім переконанням в їх сукупності. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-, і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовується особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконання правил, норм, стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху протоколом вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Посадовою особою, що складає протокол, ставиться у вину особі вчинення таких конкретних протиправних діянь, що містять в собі ознаки того чи іншого адміністративного правопорушення, що відображається у протоколі. Суддя ж, розглянувши справу повинен переконатись у наявності чи відсутності підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності за конкретні дії або бездіяльність.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувається в межах протоколу про адміністративне правопорушення відносно конкретної особи.

Також слід звернути увагу, що Верховний Суд у своїй постанові від 08.07.2020 у справі 177/525/17 вказав, що притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами. При цьому, як зауважив Верховний Суд, сам факт визнання особою вини у вчиненні адміністративного правопорушення не може бути достатнім доказом правомірності рішення суб`єкта владних повноважень за відсутності інших належних доказів і не звільняє його від доведення правомірності свого рішення.

Судом досліджені наступні матеріали: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 485204 від 12.08.2025 (а.с. 3); довідка інспектора ЮП СВГ ВП № 2 Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградської області про результати проведення перевірки інформації, викладеної у повідомленні по лінії 102 (а.с. 4); рапорт від 10.08.2025 (а.с. 5); пояснення ОСОБА_1 (а.с. 6), копія паспорту ОСОБА_2 (а.с. 7) та інші матеріали справи.

В протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_1 притягувалася за ч. 1 ст. 184 КУпАП, протокол ВАД № 270180 від 18.02.2025, однак доказів щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.184 КУпАП в період часу з 10.08.2024 по 10.08.2025 до матеріалів справи не долучено, тобто працівниками поліції не доведено належними, допустимими та достовірними доказами ознаку повторності цього правопорушення.

Досліджені докази, які наявні в матеріалах справи вказують на те, що дії ОСОБА_1 містять ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 184 КУпАП, а не ч.2 ст. 184 КУпАП, так як вона ухилялась від виконання обов`язків щодо виховання неповнолітнього сина, а матеріалами справи про адміністративне правопорушення не доведений факт вчинення нею правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП повторно протягом року.

Відповідно до висновків щодо застосування норм права, викладених в постанові Верховного Суду від 16.02.2021 по справі №263/10894/2020, в ситуаціях, коли нормами КУпАП чітко не врегульовано ті чи інші питання, суди відповідно до усталеної судової практики, яка ґрунтується на системному аналізі міжнародних актів з урахуванням рішень Конституційного Суду України, в певних випадках вправі застосовувати принцип аналогії закону. У цьому випадку найбільш близьким до адміністративно-деліктної галузі права є кримінальне процесуальне законодавство.

Згідно з ч.3 ст.337 КПК України з метою ухвалення справедливого судового рішення та захисту прав людини і її основоположних свобод суд має право вийти за межі висунутого обвинувачення, зазначеного в обвинувальному акті, лише в частині зміни правової кваліфікації кримінального правопорушення, якщо це покращує становище особи, стосовно якої здійснюється кримінальне провадження.

Перекваліфікація судом дій ОСОБА_1 на ч.1 ст.184 КУпАП не призведе до погіршення її становища у справі про адміністративне правопорушення. Тому за наведених обставин вважаю, що дії ОСОБА_1 можливо перекваліфікувати та притягнути її до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.184 КУпАП.

При накладенні адміністративного стягнення, відповідно до вимог ст.33 КУпАП, враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність за вчинене адміністративне правопорушення.

На підставі вищевикладеного, враховуючи обставини справи, особу порушника, суд вважає, що застосування до ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді попередження є достатнім заходом впливу і буде сприяти її вихованню в майбутньому.

Оскільки ОСОБА_1 є матір`ю в багатодітній сім`ї, суд вважає за можливе звільнити її від сплати судового збору.

Керуючись ст.ст. 33, 40-1, 268, 279, 280, 283- 285 КУпАП,

постановив:

Визнати винною ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.184 КУпАП та призначити адміністративне стягнення у виді попередження.

Строк пред`явлення постанови про накладення адміністративного стягнення до виконання протягом трьох місяців з дня винесення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Кропивницького апеляційного суду через Кропивницький районний суд Кіровоградської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О.О.Квітка