Справа № 304/1930/25 Провадження № 3/304/1011/2025
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 вересня 2025 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Сидоренко Ю.В., за участю потерпілого ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративний матеріал (протокол серії ВАД №695471 від 18.08.2025), що надійшов з ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с.Ворочево Ужгородського району Закарпатської області, не одруженого, на утриманні неповнолітніх дітей не має, не працюючого, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , моб.тел: НОМЕР_2 ,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

18 серпня 2025 року, о 20-00 годині ОСОБА_3 , перебуваючи з явними ознаками алкогольного сп`яніння, знаходячись у громадському місці біля будинку №26 по вул.Ворочівська в с.Ворочово стріляв з пневматичної зброї, та своїми діями ОСОБА_3 порушив громадський порядок та спокій громадян, та вчинив дрібне хуліганство, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст.173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_3 повторно не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся судом своєчасно, належним чином та у встановленому законом порядку, що підтверджується довідками про доставку адресату 29.08.2025 року, 05.09.2025 року смс-повідомлень, які є в матеріалах справи, проте про причини неявки суду не повідомлено, жодних документів на підтвердження поважності причин неявки, ОСОБА_3 суду не надано, будь-яких заперечень на складений протокол про адміністративне правопорушення на адресу суду не подано.

Потерпілий ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримав раніше надані ним пояснення, наявні в матеріалах справи. Та суду пояснив, що 18 серпня 2025 року, у вечірній час, близько о 20-00 годині ОСОБА_3 , який знаходився в стані алкогольного сп`яніння, керував мотоциклом по вул.Ворочівська в с.Ворочово. Він зробив ОСОБА_3 зауваження, щоб не їздили на мотоциклах з великою швидкістю, чим забруднюють пиллю повітря, яка осідає в його будинку, що знаходиться на вулиці останнім. На дане зауваження ОСОБА_3 не реагував, тоді він приніс з дому лопату, вдарив нею по мотоциклу ОСОБА_3 , після чого останній сів на мотоцикл та поїхав у невідомому напрямку. Через деякий час, 10-15 хвилин ОСОБА_3 повернувся з пневматичною рушницею та, перебуваючи неподалік від його ( ОСОБА_1 ) будинку, здійснив цією рушницею три постріли у повітря, нею не погрожував, лише здійснив ці постріли, а потім пішов у напрямку свого місця проживання, а він зателефонував на лінію «102» та викликав поліцію. Міру адміністративного стягнення відносно ОСОБА_3 потерпілий просить визначити на розсуд суду.

Враховуючи скорочені строки розгляду справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст.277 КУпАП, суд вважає за можливе провести розгляд справи у відсутність ОСОБА_3 , на підставі наявних у справі доказів.

Вищевказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Повно та всебічно вивчивши надані матеріали справи, вислухавши в судовому засіданні показання потерпілого ОСОБА_1 , суд вважає, що в діях ОСОБА_3 вбачаються ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Вина ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованого адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 Кодексу України про адміністративне правопорушення підтверджується наступними доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №695471 від 18.08.2025 року (а.с.1), рапортом інспектора-чергового ВП № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області Олень А.А. від 18.08.2025 року (а.с.2), письмовими та усними поясненнями в судовому засіданні потерпілого ОСОБА_1 (а.с.3-4), письмовими поясненнями ОСОБА_3 від 18.08.2025 року (а.с.5), заявою ОСОБА_3 від 18.08.2025 про добровільну видачу пневматичної рушниці (а.с.6); копією протоколу про адміністративне правопорушення серії ЕПР1 № 427382 від 19.08.2025 відносно ОСОБА_3 за ч.1 ст.130 КУпАП (а.с.7); квитанцією №104/25 від 18.08.2025 року про прийняття від ОСОБА_3 зброї та боєприпасів від 18.08.2025 (а.с.8).

Вищевказані докази судом приймаються до уваги, оскільки вони не викликають сумнівів чи протиріч, підтверджують обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи.

Диспозицією ст.173 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, а саме за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а тож підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Хуліганські дії завжди мають активний характер і не можуть виявлятися у формі бездіяльності.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце.

Громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. Зокрема під`їзди, підземні переходи, стадіони. Перелік не є вичерпним.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Суб`єктивна сторона вказаного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

При вирішенні даної справи суд враховує роз`яснення Пленуму ВСУ, викладені у Постанові від 22 грудня 2006 року № 10 «Про судову практику у справах про хуліганство», у п.3, зазначено, що при вирішенні питання про відмежування кримінально караного хуліганства від дрібного слід виходити з того, що відповідно до ч.1 ст.296 КК хуліганство - це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом. Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст.173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Верховний Суд України у постанові від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17 кс 12) сформулював правову позицію, відповідно до якої громадський порядок слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного тощо.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Оцінивши досліджені в судовому засіданні докази у їх сукупності, вислухавши в судовому засіданні показання потерпілого ОСОБА_1 , керуючись Законом і правосвідомістю, суддя приходить до висновку про наявність в діях ОСОБА_3 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Обставин, які б виключали адміністративну відповідальність, а також обставин, які пом`якшують та обтяжують відповідальність ОСОБА_3 , судом в ході розгляду справи не встановлено. А тому, ОСОБА_3 підлягає адміністративній відповідальності на загальних підставах.

Відповідно до ч.1,2 ст.33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України.

Адміністративне стягнення, передбачене санкцією статті 173 КУпАП являє собою штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Приймаючи до уваги характер та обставини скоєного адміністративного правопорушення, ступінь суспільної небезпеки вчиненого ОСОБА_3 правопорушення, а також обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність ОСОБА_3 , суд враховує особу правопорушника, його молодий вік, матеріальний та сімейний стан, при цьому суд приймає до уваги ті обставини, що ОСОБА_3 на теперішній час офіційно не працевлаштований, суспільно-корисною працею не займається, постійного джерела прибутку не має, регулярний дохід у нього відсутній, стійкі соціальні зв`язки у ОСОБА_3 відсутні: він не одружений, на утриманні неповнолітніх дітей та/або непрацездатних осіб не має, до адміністративної відповідальності раніше, протягом року, не притягувався, оскільки інших відомостей матеріали справи не містять, тому з урахуванням вищенаведеного, а також обставин вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, яке кваліфікується як дрібне хуліганство, думку потерпілого ОСОБА_1 , який просить призначити ОСОБА_3 адміністративне стягнення на розсуд суду, тому суд вважає необхідним та достатнім для виправлення ОСОБА_3 та попередження вчинення ним в майбутньому нових правопорушень, застосувати до нього адміністративне стягнення у виді громадських робіт, в мінімальних межах санкції ст.173 КУпАП.

Крім того, відповідно до положень ст.40-1 Кодексу України про адміністративне правопорушення, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 173, 221, 280, 283, 284 КУпАП, суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Визнати винуватим ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення та піддати ОСОБА_2 адміністративному стягненню у виді громадських робіт на строк 40 (сорок) годин.

Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір в дохід держави в сумі - 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок (отримувач: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, код отримувача (ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача - казначейство України (ЕАП), номер рахунку (ІВАN) UA0026001, призначення платежу: «Судовий збір на користь держави», код 22030106).

Строк пред`явлення постанови до виконання протягом трьох місяців, з наступного дня після набрання постановою законної сили або закінчення строку, встановленого у разі відстрочки або розстрочки виконання постанови.

Постанова судді в справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її захисником, законним представником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Закарпатського апеляційного суду через Перечинський районний суд Закарпатської області.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя

Перечинського районного суду

Закарпатської області Ю.В. СИДОРЕНКО